295 
indenfra. For at undgaae disse Kilder til Feil, benyttede vi 
det i Tab. I. Fig. 2 afbildede Redskab, hvor Luften er ind- 
spærret i et foroven: tilsmeltet Glasrör, der indsluttes i en stærk 
Glascylinder, som forneden indeholder Qviksålv til Luftens 
Spærning, men iöyrigt Vand. Naar man nu tilveiebringer et 
afmaalt Tryk paa Vandet, saa gaaer samme derfra over til Qvik- 
sålvet, som atter virker paa Luften. Paa denne Maade kan 
man anvende et vidt. Glasrör, der ikke behöver at være tykt i 
Glasset, da det modtager lige meget Tryk uden og inden fra. En 
Indretning bygt paa samme Grundsætning havde jeg allerede tid- 
ligere brugt til Vandets Feb one, og den vil i fålgende 
Afsnit vorde beskreven, 
Det Nærmere af den til Forsöget brugte Indretning vil 
sees af det i Figuren fremstillede Gjennemsnit. ABCD er en 
Cylinder af stærkt Glas, vveu foreyuct mod on stærk Messing- 
ring, hvorpaa kan skrues et Laag. EF er et inddeelt oven til- 
smeltet Glasrör af omtrent 6 Liniers Tvermaal og henimod ı# 
Fods Höide. Endskjönt det vi benyttede var temmelig nær lige 
vidt! overalt, bestemte vi dog de smaa Uligheder ved Veininger 
af det Qviksölv, Delene kunde modtage. Röret EF holdes i 
sin .lodrette Stilling ved en Jernramme Imno, hvis nederste 
Deel er en liden Jernskaal, der kan indeholde det Qviksölv 
som udkræves til at spærre Rörets Munding naar det skal brin- 
ges ud eller ind. ‘Cylinderens inderste Deel er fyldt med Qvik- 
sôly til henimod et Par Tommers Höide; Linien IK forestiller 
dets Grændse. GH forestiller et stærkt og $ Tomme vidt, i 
begge Ender aabent Glasrör, som er indkittet i en Metalring, 
der udenpaa bærer Skruegange, ved hvis Hjelp det kan fast- 
