297 
Vandets Tryk Qviksölvet lidet op i Röret GH. Overskud- 
det af @Qviksölvets Höide i dette over den der iagttages i 
hiint giver her, og i det Følgende det Tryk, som foruden det 
udvortes Lufttryk virker paa den indsperrede Luft. TIagttagel- 
sen lettes meget derved at den nederste Deel af Röret GH, li- 
gesaavel som hele EF er inddeelt i Linier. Naar Cylinderen 
er fyldt med Vand, og den förste Iagttagelse gjort, lukkes Aab- 
ningen P. ved sin Skrue. Derpaa indhelder man efterhaanden Qvik- 
sölv i Röret GH, og iagttager Höiderne i begge Rörene. Rö- 
ret GH er kun inddeelt til nogle Trommer over Laaget, de öv- 
rige Qviksölvhöider maatte maales ved Maalestok. 
For at faae Röret GH langt nok til store Tryk, maatte 
vi sammensætte det af flere. Hvert var omtrent 7 Fod langt, 
og de forenedes ved stærke Jernskruer. Ingen Stue var höi 
nok til dette Forsög; vi «maatte derfor udföre det i det Rum, 
som omgives af Trappen, ved Universitetets Instrumentsamling. 
Cylinderen sattes paa et stærkt Bord, og Trappen tjente som 
Stige ved Udförelsen af Forsöget. 
Vi have med dette Redskab foretaget adskillige Rækker 
af Forsög; men ikke alle lige fuldstendige, da det er meget 
vanskeligt at faae Kitningerne og Skruerne tætte nok til at ud- 
holde de høie Tryk. Kun eengang lykkedes det os, at bringe 
dem til at udholde Trykket af 8 gange Qviksölvhöiden i Baro- 
meteret, som under Forsöget var 555,95 franske Linier. 
Den fölgende Tavle viser de Forhold vi have fundet ‚mel- 
lem Luftens Sammentrykning og de trykkende Kræfter. Den 
forste Rad viser Rumformindskningen, eller det Rumfang af 
Luft hvormed vi begyndte, divideret med det Rumfang, hvortil 
Vid. Sels. phys, Skr. II Deel 1823. Pp 
