293 
det ved hvert Tryk sammentrengtes. Den anden Række giver 
Trykkene i Qviksölvhöider, saaledes at den Qviksölvsöile, som 
Atmosphæren bar, 555,95, betragtes som Eenhed. Den tredie 
fremstiller Forskjellene mellem Sammentrykningernes og de tryk- 
kende Kræfters Forholdstal; den fjerde endeligen viser Forhol- 
det mellem disse Forskjeller og de hele Störrelser, hvortil de höre. 
Ferskjel mellem Forskjellernes 
Ras he Trykkene. Fortætningerne og| Forhold til Ho- 
pede ag Trykkene. vedstörrelserne. 
1,0000 1,0000 0,0000 0,0000 
1,1052 1,1051 + 0,0001 + 0,0001 
1,1676 1,1699 — 0,0017 — 0,0015 
1,2756 1,2706 + 0,0050 + 0,0024 
1,4744 1,4694 + 0,0050 + 0,0055 
1,087 — 2,581 + v,v06 — 0,004 
1,812 1,806 + 0,006 + 0,003 
2,112 2,079 + 0,053 + 0,016 
2,529 2,520 + 0,009 + 0,004 
3,168 5,147 + 0,021 + 0,007 
3,616 5,599 + 0,017 + 0,005 
4,209 4,185 + 0,024 + 0,006 
5,057 5,010 + 0,047 + 0,009 
5,605 -§,572 + 0,051 + 0,005 
6,288 6,287 + 0,001 0,000 
7,175 7,082 + 0,093 + 0,013 
8,050 8,014 + 0,016 + 0,002 
I de ved disse Forsög forefaldende Iagttagelser, möder man en 
egen Vanskelighed i nôiagtigen at bestemme den indsluttede 
