320 
bage til den förste Stilling. Man vil da ordentligviis finde, at 
Vandet stiger noget lidet. Man bör derfor tage Middeltallet 
mellem det Punkt, hvor Vandet stod för Forsöget og ved dets 
Slutning. Naar jeg iværksatte mine Forsög med Hurtighed belöb 
den heromhandlede Stigen sig kun til # Linie, undertiden dog 
ogsaa til Z Linie. I forste Tilfælde har da Varmens Tilveext, 
ikkun udgjort zi# Grad, + sidste 565, alt efter det hundred- 
deelte ‘Thermometer. Denne Varmens Indflydelse, der ikke 
mærkes ved et sædvanligt Fhermometer, havde i Begyndelsen 
ner forledet mig til at antage, at Vandets Sammentrykning, 
ikke voxte eensformig, for hver ny Tilvext Trykket erholder; 
men derimod gik frem efter en aftagende Progression. Jeg an- 
stillede nemlig Forsöget saaledes, at jeg, efter at have sam- 
mentrykket Vandet med en vis Kraft, og optegnet lagitagelsen, 
foiede en ny Kraft til, og saaledes videre, indtil jeg havde en 
Rekke af Forsög, der syntes mig tilstrækkelig. I den Tid et 
saadant Forsög varede steeg Varmen uophorligt, om end kun 
lidet mærkeligt for det sædvanlige Thermometer, -dog nok for 
at udrette, at Vandet, alt ligesom Forsåget skred trem, indtog 
ét stårre Rum end det ved det givne Tryk skulde.- For at 
prove Indflydelsen af större Tryk, tilveiebringer jeg dem nu 
saa hastigt som muligt, og sætter strax efter Iagttagelsen Stemp- 
let tilbage til den forrige Stilling. Jeg finder da, at Sammen- 
trykningen forholder sig som de trykkende Kræfter. Mine 
Forsög gaae indtil et Tryk af 5 Gange Atmospharens. Men, 
efter de Forbedringer jeg senere har foretaget med Redskabet, 
scer jeg at dei vil være muligt at udvide Forsögene dermed ind- 
til en’ Kraft af 10 Atmospherer. Da Fyldning og ‘Fômning af 
