323 

Almindelige Bemærkninger over Sammentrykningen. 
Vi have seet at Luftarternes Sammentrykning forholder 
sig som de trykkende Kræfter, hvor stort end Trykket er, naar 
Luften kun ikke gaaer over til Vædsketilstanden. Da Dampene 
ikke ere forskjellige fra Luftarterne, uden derved at de befinde 
sig i en Varmegrad, under hvilken et lidet Tryk eller en ringe 
Afkjölning kan forvandle dem til Vædsker, saa er der ingen 
Tvivl om, at Luftarternes Sammentrykningslov ogsaa gjelder for 
disse, naar de kun ere langt nok borte fra deres Stamvædskes 
Kogepunkt, for at ikke det anvendte 'Tryk skal forsætte dem i 
Draabetilstand. Tör man antage at de övrige Vadsker, ligesaa 
vel som Vandet, fålge samme Lov, saa har man den store 
"Række af Saminentrykninger, lige fra den meest fortyndede Luft, 
og til den meest fortættede Vædske, alle underkastede een Lov. 
Men de faste I.egemers Sammentrykning, retter sig ligeledes 
derefter, saalænge den ikke gaaer saa vidt, at Legemet lider 
en Forandring, der ikke ophörer med den trykkende Krafts Ind- 
virkning. 'Tænke vi os altsaa det samme Legem, i alle tre 
Tilstande, i den luftformige, den draabefiydende og den faste, 
saa seer man, at Sammentrykningen i dem alle forholder sig 
som de sammentrykkende Kræfter, og at der kun gives et Spring | 
i denne Orden, ved Overg Benes tet fra en af disse Tilstande 
til en anden. Vistnok havs vi endnu ingen ret sikkre Forsög 
for at andre Veedsker end Vandet fölge denne Sammentryknings- 
lov; men den er saa naturlig, at man ikke vover meget ved 
at antage den for alle Vædsker, for saavidt de ikke ved Tryk- 
ket lide nogen Forandring i Inderligheden af deres Bestanddeles 
Forening. Jeg haaber imidlertid at finde Leilighed til at udfylde 
Ss2 
