XXXVI 



Kongens Omsorg og personlige Deeltagelse, er noksom bekjendt; men det 

 er mindre erkjendt, at Kongen omfattede Land-Etaten, ja alle Administra- 

 tionsgrene med samme overskuende Blik. Til een eneste Genei'al, Over- 

 krigssecretair Numsen, haves Lenved 100 Breve endnu opbevarede. Kon- 

 gen lod sig forelægge Cadetternes og de unge OiEcerers Tegninger og ov- 

 rige Arbeider. De Talentfulde bleve trukne frem og kom til at reise 

 udenlands, just ligesom i vore Dage. At Frederik Ludvig Norden f. Ex. 

 blev ei blot en udmærket Soofficeer, men tillige en fortrinlig Kunstner og 

 at ban kom til at foretage en af de vigtigste Reiser i det 18de Aarliun- 

 drede, skyldes Kongens Opmuntringer og Understöttelse. Overhovedet havde 

 Christian VL, lîden at have faaet en lærd Opdragelse, megen Interesse for 

 Kunster og Videnskaber. Begge Fag fremblomstrede ogsaa under hans 

 korte Regjering saa kräftigen, at kun den nyeste Tid i Dainnarks Historie 

 fremviser Mage dertil. Man har klaget over Naturvidenskabernes og Poe- 

 siens Forsömmelse under ham ; og til den Ende fremstillet Kjendsgjernin- 

 gcrne i et falsk Lys. Det niaa undskyldes, at Historieskriveren maaskee 

 ikke kunde vide, hvad der sees af udgivne Breve, at Kongen gjorde sig 

 Umage for at hverve for Fædrenelandet den store Boerhave , og da hau 

 ei kunde faae ham herind, i det mindste sendte ham lærvillige Danske til 

 Disciple ; mon det burde ikke undgaaet Nogens Opmærksomhed^ at ligesom 

 vort hele lærde Væsen fik en ny Organisation og fnavnligen ved luer Ro- 

 senlrands og Hans Gram) den störste Forbedring, der siden Reformationen 

 var bleven d«t til Deel, saaledes er Christian VI. Skaber af den videnska- 

 belige Chirurgie i Danmark (han udnævnte en General-Directeur for Chi- 

 rurgien, og sorgede for at Medici og Chirurgi bleve lige rundelig forsynede 

 med Cadapera og andre Fornö'denheder^. Han oprettede tillige Sundheds- 

 collegiet og satte Grændser for det herskende Qvaksalverie. Tillige fik 

 vcrt — man kan med Rette sige af Kongen selp stiftede — ■ Videnskabers- 

 selskab en Classe for Naturvidenskaberne, hvis Arbeider ei kunde gaaet 

 saaledes i det store, naar ikke Kongen saa gavmildt havde ndstyret denne 

 sin Yndlingsstiftelse. I mange Aar gik de extraordinaire Indkomster, som 

 Kongen havde, til Videnskabernes Societet, ligesom ha)i ogsaa igjenjiem Grev 

 HoLsLein og Gram lod sig flittigen underrette om dets Arbeider og frem- 

 skyndede disse. Han læste gjerne Dansk (skjöndt han' helst talede og skrev 

 Tydsk, fordi han var opdragen i dette Sprog) og da der var Tvivl, om 

 Selskabets Skrifter skulde udgives enten paa Latin eller Dansk, seircde 



