XLVIII 



til 3 Gran tungere. Et Par Unger, som fra deres Fö'dsel af, i September 

 Maaned, ingen Næring fik; lod Lan Byternere til mod Enden af April. 

 Han fandt dem, da de vare vakte af deres Dvale, ligesaa muntre som i 

 Efteraaret; af deres Vægt havde de dog tabt 3-4 Gran. Er det maaskee 

 en almeen Naturlov, at Snogeungen ingen Fodemidler tager til sig, forend 

 efter sin forste Vinterdvale? 



Hvorledes Snogen fanger og nedsvælger sin Næring, var længe et 

 pliysiologisk Problem, og lader sig ikke oplose ved Iagttagelser paa Snoge- 

 unger. Hoist berÖmte Mænd have meent, at Nedsynkningen skete ved 

 Aspiration. Forf. ivrer mod denne Mening, og beskriver Functionen som 

 en meclianisk Indhaling ved Dyrets Underkjæve, hvis Sidestykker kunne, 

 hvert for sig , bevæges frem og tilbage — alt efter Duges. 



Snogens Aandedræt undersogte Forf. paa Snogeunger, som han lod 

 svömme i Vand. Resultatet af hans hidhorende Forsög var, at alle ny- 

 fodte Snoge drukne, endog i ferskt Vand af Middeltemperatur, saafremt 

 der ikke i Vandet findes et fast Legeme til Stötte for deres Ribbeen. I 

 salt Vand og i Vand af en forhöiet Temperatur drukne de hastigst. 



Mellem 30 August og 6 September druknede Unger, som han lod 



svömme frit i ferskt Vand af -\- 9° R« efter 72 Timer. 



Unger, som han lod svömme i salt Vand , 12 — 



— holdt ved et Metalgitter under Vandfladen af ferskt 



Vand af -f- 9° R 75Minuter 



— paa samme Maade holdt under salt Vand 20 — 



— sat frit i ferskt Vand af -f 30° R 60 — 



— holdt under 10 — 



— holdt under salt Vand af 3 — 



Phænomenerne , som viste sig under disse Druknings -Forsög, beskriver 

 Foi'fatteren omstændeligen , og sammenholder dem derefter med det særegne 

 i Organisationen af Aandedrættets Redskaber hos Snogen, meest efter Blu- 

 menhach og ElUotson. Af den hele Undersögelse udleder han , at Snogens 

 Aandedræt bor betragtes under 4 forskjellige Modificationer : 



CÎ) som en umærkelig böigende Bevægelse af den indaandede Luft mel- 

 lem Dyrets spongieuse (netformige) og blæreformige Lunge; 



h^ som en kraftigere samtidig Sammentrækning af begge Lungestykker, 

 ved hvilken Luften udstödes fudaandes) gjennem dets lange Luft- 

 ror; 



