LYII 



værdig; imid]exid troer Örsied dog nu at bave fundet enKjendsgjerningafensa« 

 indlysende Natur, at det skal være vanskeligt at forene den med ^mjjères 

 Theorie. Til dette Forsog bruges en Magnetnaal af omtrent 4 Tommers 

 Længde, der er böiet saaledes , at den bar en borizontal Deel, i bvis Midte 

 Opliængningspunktet er , hvorimod den ene Ende er böiet opad , den anden 

 nedad, som ABCDE i vedstaaende Figur. 



E 



Naar nu en gjennemströmmet electrisk Leder sættes ligeover- 

 for den ene Ende af Naaleu, f. Ex. DE og paralel dermed, saa 

 skulde den efter empires Theorie ingen Virkning have derpaa; thi 

 efter denne Theorie skulde Lederens Virkning paa Magneten ikke grunde 

 sig paa andet end den Lov, at magnetiske Stromme, naar deres Ret- 

 ninger ere lige, eller ved Kræfternes Oplosning kunne tilbagefores der- 

 til, udöve en Tiltrækning, men naar Retningerne ere modsatte, en Fra- 

 stodning paa hinanden. Naar derfor Lederen staaer lodret paa alle de 

 Stromme , som Theorien antager i Magneten , maatte den ingen Virkning 

 derpaa frembringe. Derimod maatte den frembringe Virkninger saa snart 

 den bragdes ud af den paralelle Stilling, og drive Naalen til den ene eller 

 den anden Side, alt som den heldede saaledes, at Strömmene enten vilde 

 tiltrække eller frastöde hinanden. Men nu viste Forso'gene, at Lederen 

 drev den ligefor staaende Ende af Naalen til samme Side, enten dens Ret- 

 ning var lodret eller heldede til hvilken som helst Side , naar den kun ikke 

 altformeget nærmede sig den horizontale Stilling. Dette syntes allerede 

 afgjörelide, men Forsöget tillader endnu flere lærerige Forandringer. Dreier 

 man Naalen saaledes om Axen af den horizontale Deel, at A13 kommer op- 

 ad , men DE nedad , saa driver den gjennemströmmede Leder endnu Naa- 

 len i samme Retning som for, og det uden at nogen Forandring indtræder, 

 om den bringes til at helde til een af Siderne. Dersom der gaves saa- 

 danne Stromme i Magnetnaalen, som Ampere antager, saa maatte de være 

 horizontale i AB og DE, og faae modsat Retning, naar de vendes om, 

 hvorved da ogsaa den lodrette Leders Virkning derpaa maatte vorde den 

 omvendte. Endnu blev den mulige Tanke tilbage, at den lodrette Leder 



(8) 



