LXXIX 



Viinolie m. il. Nærmere Ler at omtale disse Ting, synes overflodigt, efterdi 

 liiin Afhandling alt liar forladt Pressen. 



Ligeledes har Prof. Ziise fortsat sine, alt i A årsberetningen 1826 

 omtalte Forsög over Dyvelsdræfcolien. Han har derved fundet a) at denne 

 Olie, skjönt dens Lugt s3^nes at forraade en höi Grad af Fordampelighed, 

 og skjönt den ogsaa virkelig, selv ved almindelig Temperatur, fordamper i 

 betydelig Mængde i frie Luft, dog fordrer over 160° C. for at holde Li- 

 gevægt med et Tryk af blot omtrent -^-^ Atmosphære, og at den ved De- 

 stillation under et saa ringe Tryk, kun overgaaer langsomt selv ved 130°i 

 b) at den fölgelig kun under et meget ringe Lufttryk kan destilleres ude- 

 componeretj c) at af den raa Olie, hvis Vægtfylde ved -}~ 18° C. er 0,985» 

 kan erholdes en Olie med Vægtfylde 0,9017 og en anden med Vægtfylden 

 1,021 ; d) at hiin synes at bestaae af: 



22,043 Svovel 



5,480 Ilt 

 67,007 Kulstof 

 5,470 Brint 

 eller 2 Grunddele Svovel 

 1 Grund deelt Ilt 

 16 Grunddele Kulstof 

 16 — Brint. 



Mere herom, samt om Dyvelsdrækken overhovedet, kan snart ventes 

 i en udforlig Afhandling. 



Contre-Admiral Bardenfleth har meddeelt Selskabet en Afhandling 

 om Orkanerne. Disse voldsomme Luftströmme ere indskrænkede til visse 

 Egne af Jo;rdkloden , i det de, efter hans Fremstilling, ikkun finde Sted i 

 Vestindien, i det chinesiske Flav og ved Mauritien ; altsaa ikkun mellem 

 10-30° Brede Syd og Nord for Æquator, ved de vestlige Grændser af de 

 store Passalstrog, der hvor vulkanske Öer ligge i nogen Afstand fra destore 

 Fastlande. — Oikanerne ere dernæst ogsaa bundne til en vis Aarstid, f. Ex. 

 paa de danske vestindiske Öer til 'J'idsrummet fra 25 Juli til 25 October, i 

 det chinesiske Hav omtrent til samme Tid, og ved Mauritien til Tidsrummet 

 fra Januar til April, som i den sydlige Heniisphære ere de til hiine sva- 

 rende Maaneder. Der angives i Almindelighed adskillige Varselstegu for 

 Orkaner, saasom Barometrets betydelige Fald, styrtende Regn, Havblik, 

 Dynning, Havets pludselige Stigen og Falden, og Dyrs Uroe. Af disse 



