LXXX 



anseer Forfatteren Barometrets Fald for det eneste sikkre ; men dette er et 

 saamegct paalideligere Varsel, som Barometret indenfor Vendekredsene ikke 

 er underkastet de betydelige Forandringer, som finde Sted i den tempererte 

 og kolde Zone. Et Fald af blot to Linier opvækker allerede Opmærksom- 

 lied. Til Orkanens Særegenheder horer: dens store Voldsomhed, hvorpaa 

 Forfatteren anforer adskillige Exempler; dernæst at den kommer stöde- 

 viis, at den ofte er indskrænket fil smalle Strimer, saa at af nærliggende 

 Egne een kan blive udsat derfor, en anden ikke ; at Vindens Retning plud- 

 seligen og voldsomt forandres, ligesom ogsaa Orkanstödene ofte afvexle 

 med Havblik, at den næsten altid ledsages af osende Regn og electriske 

 Udladninger, ofte af Jordskjelv og en pludselig Stigen og Falden af Havet^ 

 Særegent er det ogsaa, at Orkanen er meget kortvareude og at Orkanste- 

 det har en fremadskridende Bevægelse, uafhængig og ofte modsat Orkan- 

 vindens Retning, saa at f. Ex Orkanen i Vestindien forst viser sig paa de 

 pstlige, senere paa de vestlige Öer, uden Hensyn til den Retning Orkan- 

 vinden selv har. Denne fremskridende Bevægelse, de hyppige Vindforan- 

 di'inger, der synes at forudsætte en stor Plvirvel i Luften, og den osende 

 Regn, som ledsager Orkanen , foranledigede Forf. til at sammenligne den 

 med en stor Vandaase. 



Han slutter med at angive de Forholdsregler, der saavel til Lands 

 som til Soes ere at iagttage, for at forebygge eller formindske de ulykke- 

 lige Virkninger af Orkanen. 



Professor Schouw har forelagt Selskabet et Udkast til en Fremstil- 

 ling af Menneskeracernes Forhold til den omgit-'ende Natur. Han meente, 

 at en saadan Sammenstilling vilde bidrage til Kundskaben om Klimatets, 

 Jordbundens, Plante- og Dyr-Verdenens Indvirkning paa Menneskets le- 

 gemlige Tilstand, aandelige Udvikling og selskabelige Forfatning, en Ind- 

 virkning der er umiskjendelig, men af de fleeste Naturkyndige anslaaes for 

 liöit; han antog at Sammenstillingen ogsaa kunde afgive et Bidrag til at 

 löse det store Problem om Menneskets Oprindelse, et Problem hvis Af- 

 "jörelse (om saadan ellers er mulig) det vilde være aldeles urigtigt at over- 

 lade til Naturforskerne aliene. Han gjorde opmærksom paa de store Van- 

 skeligheder , der frembyde sig ved at sammenstille Menneskeracerne med 

 den omgivende Natur, paa Grund af vor hö'ist ufuldkomne Kundskab baade 

 om mange Menneskeracer og om mange Egnes Naturbeskaffenhed. Saavel 

 med Hensyn hertil, som af flere Grunde, ansaae han den af ham gjorte 



