LXXXXV 



lagttagelsesrækker fra Grönland og det nordlige Island, skjöndt mindre 

 paalidelige, syntes at lede til det samme Resultat. 



Denne mærkelige Afvigelse fra det Almindelige, i Forbindelse med 

 de af ^. Buch tidligere meddeelte Oplysninger om en lav Middelstand i 

 Uardanger og en usædvanlig höi ved de canariske Öer, ledede til det Spörgs- 

 niaal, om disse Afvigelser maatte betragtes som locale Undtagelser, eller vare 

 Fölger af almindelige Naturlove. For at komme Besvarelsen af dette 

 Sporgsmaal nærmere, benyttede Prof. Schouw den Leiliglied som en Reise, 

 i Italien i 1829-1830 fremböd, til at sammenligne Middelstanden ved Mid- 

 delliavet med den, som finder Sted ved Nordsoen, bvorlios han samlede 

 Resultaterne af de paalideligste Iagttagelser, soni vare foretagne i andre 

 Egne af Jordkloden. Af Etatsraad ScJiumacher i Altona modtog lian et 

 engelsk Barometer, som er sammenlignet med et Normalbarometer samme- 

 steds, og dette Instrument sammenlignede ban med de Barometre der be- 

 nyttes paa de astronomiske Observatorier i Italien; og erboldt saaledes, ved 

 at benytte lange lagttagelsesrækker, folgende Middeltal for Barometret ved 

 Havet og reducert til 0° R. : 



Neapel 337,94 P. Linier. 



Florents 337,76 



Bologna 337,87 



Padua 337,88 

 Medens Iagttagelserne i Altona kun give 337,09- Denne tiltagende Baro- 

 meterböide bestyrkes endvidere ved at sammenholde Middelstandene for 

 Palermo og London, efter Iagttagelser med sammenlignede Instrumenter j 

 nemlig : 



Palermo 338,21. 



London 337,33. 

 Ligesom det derfor maae ansees beviist, at Barometrets Middelstand er 

 höiere i det sydlige end i det nordlige Europa; saa stiger Middelhöiden 

 endvidere med den aftagende Brede indtil 30°, som især folgende Middel- 

 tal udvise 



Madera 339,20 



Canariske Öer 338,77 

 men fra denne Brede af indtil Æquator synker Middelstanden, saa at den 

 ved Æquator bliver den samme som paa 50° Brede. Dette bevises især 

 ved Barometer-Iagttagelser, der ere anstillede paa Söereiser, hvorved samme 

 Instrument er benyttet, og hvor Journalerne frembyde en næsten uafbrudt 



