L XXXXV III 



delstanden Löiere, fordi de vestlige Vinde aftage, Slcyer og Regn 

 blive mindre hyppige. 

 5) Til det femte Bælte, som ligger indenfor Polarkredsen, synes den til- 

 bagevendende Passat ikke at naae. Middelstanden tiltager derfor. 



Middelstanden af Barometret ved Havet synes fra Æquator til hiin*« 

 sides Polarkredsen at frembyde de samme Forandringer, som vi i vore Kli- 

 mater undertiden kunne iagttage i Lobet af et halvt DSgn, Lad 03 an- 

 tage, at Barometret om Middagen staaer paa 337,0 og àt, nogen Tid efter 

 en tor Nordostvind begynder at blæse. Barometret vil da stige og gaae op 

 til f. Ex. 339,0; sæt nu, at Vinden, henimod Aften, dreier sig og bliver 

 Sydvest, saa vil den ved at bringe en varm med synlige Dunster opfyldt 

 Luft, især hvis den er stærk, bringe Barometret til at falde f. Ex. ned til 

 333,0. Hvis nu en nye Vindforandring atter indtræder henimod Midnat, 

 saa kan en frisk Norden- eller Östenvind atter bringe Barometret til at stige. 



En stor Deel af de i Havet levende bugfodede Bloddyr lægge deres 

 Æg indesluttede i læderagtige Capsler eller Celler, der ere af meget for- 

 skjellig Form og paa forskjellige Maader indbyrdes forbundne til hinanden. 

 Disse Æghylstere, der findes i Mængde paa flere Steder af Europas Kyster, 

 og der blandt Fiskerne bære forskjellige Trivialnavne *), have været kjendte 

 fra den fjerneste Oldtid, og allerede Aristoteles synes rigtigen at have op- 

 fattet dere& physiologiste Betydning. Denne blev i senere Tider for en 

 Deel tabt af Syne , og i Espers store Værk over Plantedyrene fremtræde 

 alle disse Legemer som Dyr og indsættes i Systemet under Slægten Tu- 

 bularia. Vel gjorde enkelte grundige Iagttagere (som Ellis, Baster") op- 

 mærksom paa deres sande Natur, men forst i den nyeste Tid bleve Natur- 

 forskerne ved Grants heldige UndersÖgelser (i Brewsters Journal for 1827^ 

 gjorte noget nærmere bekjendte med Fosternes Tilstand i disse Æghylstere. — 

 Dr. Lund forelagde Selskabet en Afhandling over denne Gjeustand, hvis 

 nærmere Anledning vare nogle Iagttagelser, han havde havt Leilighed til i 

 Aaret 1825 at anstille paa Kysterne af Brasilien over en Art af disse 



*) Hos Grækerne Bare de Navnet : /if^tjtjypa, Bos Romerne : favago ; paa Siciliens 

 og Neapels Kyster kaldes de nu af Fiskerne : mammana (^Amme, fordi de troe, 

 at de tjene til Fode for Söesneglenfr} ; paa de franske: raidns de mer; paa 

 vore; Mriebæl^e* 



