LX XXXI X 



'Ægliylstere i frisk Tilstand, og af hvilke Hovedresultaterne omtrent vare 

 folgende. Ethvert af disse Ægliylstere indeholder et overordentlig stort 

 Antal Æg eller unge Dyr; disse sidste afvige i deres Form og Bygning 

 væsentligen fra de udvoxne Dyr, og ere navnligen forsynede med en Dusk 

 af lange Haar, som de svinge med en overordentlig Hurtighed; ved Hjelp 

 af disse Svingliaar svömme de omkring med megen Lethed og Hurtighed i den æg- 

 gehvidagtige Vædske, som udfylder Hylsterne. — Af disse for Videnskahen nye 

 Facta er eet allerede senere blevet stadfæstet ved Grants omtalte Undersögelser, 

 nemlig Tilstedeværelsen af Svinghaar hos disse Dyr i Fötalperioden; hvori- 

 mod Forfatteren modsætter sig denne Iagttagers Anskuelse af disse Sving- 

 haars Forretninger, nemlig at de 1) skulde tjene til ved Hylsternes Aab- 

 ning, at bringe det indtrængende Söevand ved deres Bevægelse i oftere for- 

 nyet Berö'ring med det unge Dyr, for at befordre Skallens Hærdning; 

 2) at de skulde bevirke den Omdreiningsbevægelse om sin Axe, som sam- 

 me Forfatter har iagttaget hos Embryonerne af visse Arter af de bugfo- 

 dede SÖesnegle; og endelig 3) at de skulle tjene Embryonet til at bane 

 sig Vei gjennem Æggets Hinder. Hans Grunde herimod ere 1) at Skallen 

 hos alle de Arter, han har havt Leilighed til at undersöge, er vel uddannet 

 inden Hylsteret aabner sig; 2) at Embryonets Omdreining om sin Axe i 

 saa Fald vilde være at betragte som en vilkaarlig Bevægelse, hvilket ingen- 

 lunde kan antages, da den tager sin Begyndelse inden noget Organ, og 

 navnligen inden endnu Hjertet er dannet; og 3) daSvinghaarene, formedelst 

 deres fine Bygning, ei synes egnede til det sidste Brug, der og forekommer 

 overflödig. — Derimod helder Forfatteren til den Mening, at ansee disse 

 Svinghaar for de, senere i en egen Huulhed indesluttede, Gjællekamme, der 

 i Fötalperioden hænge ud af Dyret Oivortil Fiske og Reptilklassen frem- 

 byde flere Analoga) og som for en Tid forestaae en dem ellers fremmed 

 Function som Bevægelsesorgan. 



Til disse Iagttagelser föier Forfatteren en detailleret Beskrivelse over 

 alle de ham bekjendte herhen hörende Legemer, hvis Undersögelse hidtil 

 paa en særegen Maade har været forsömt af Zoologerne. De rige conchy» 

 liologiske Samlinger i Kjöbenhavn have sat ham istand til saavel at opstille 

 endeel nye Arter, som især at meddele nærmere Underretninger om Dyrene 

 af flere, der hidtil blot vare bekjendte efter deres ydre Form. Det hele 

 Antal er fordeelt efter deres Bygning og Forbindelsesmaade i naturlige 

 Clasüer og Underafdelinger, og af alle nye eller ufuldkomment bekjendte 



(13*) 



