65 



g. Nyrernes Væsen: dette bestaaer af utallige Kar som ere 

 indvævede i hinanden og forenede ved et fiint celled Væv; 

 de indsluttes og omgives af Nyrernes egne faste Hinde. 

 Disse Kar ere blod- og vandforende. De blodforende Kar 

 ere igien Pulsaarer og Vener, og begge ere meget for- 

 skiællige, saavel i Henseende til deres Oprindelsessteder, 

 som og til Tallet, ja selv til deres Ind- og Udgang i 

 NjTerne. Pulsaarerne komme fra Underlivets Stor- 

 pulsaare {ctrteria aorta abdominalis)^ gaae paa hver 

 Side indcnfra udad, deele sig i en længere eller kortere 

 Frastand fra Nyrerne, undertiden forst i Indsnittet selv, 

 gaae for det meste i Indsnittet, giennembore Nyrens Hin- 

 de , og naar de ere komne paa Hindens indvendige Fla- 

 de, dele de sig i finere og finere Grene; disse Grene have 

 en slangeformig Gang, böie sig mere ind imod Middel- 

 punctet af Nyrerne, men blive endelig lidt efter lidt 

 haarformige og ligelöbende. Efter at denne Forandring er 

 foregaaet med dem, fore de i Nyrernes sunde Tilstand in- 

 tet Blod mere, men en vandagtig Vædske, nemlig Urin. 

 Disse sidste Ender af Pulsaarer eller Bellins Urinröre 

 {tuhuli uriniferi Bellini') danne fornemmelig de blegere 

 Striber, som ved den forhen omtalte Giennemskiæren vise 

 sig, og det saaledes at de danne Knipper, som ere pyra- 

 mideformige ; de have nemlig deres Grund imod Nj'rer- 

 nes Overflade, Rorene lægge sig alt tættere og tættere 

 sammen, ende sig med en stump Spids, som er halvkug- 

 leformig, og ere de saakaldte Nyrevorter {papillæ rena- 

 les) som blive omfattede af Nyrekalkene {calyces renales) 



Vid. Sel. phys. og mathem. Sir. V. Deel. I 



