221 



Du Tertre og Rochefort anföre salt Regn som Forbud, men den 

 er en Virkning af, ikke en Forlober for Orkan og skal vorde 

 nærmere omtalt. I Vestindien bliver Luften gjennemsigtigere 

 mod Regn. I tort, roligt Veir seer man sjelden St. Thomas 

 eller Puertorico fra St. Croix, men naar disse Öer sees klart, 

 saa haaber man, inden et par Dage, at faae Regn. Hr. v. Hum- 

 boldt bemærker ogsaa at Fugtighed foröger Luftens Gjennem- 

 sigtighed. Horsburgh siger *) at naar Horizonten, i det chine- 

 siske Hav, er meget klart paa nogle Steder^ men Bjergtoppe og 

 Ôer ere formorkede af tykke, sorte Skyer, saa kan man vente 

 uroligt Veir; dog tilföier han at Tyfungs sjelden bebudes af 

 noget sikkert Tegn. Hugues paastaaer at i Havene om Asien 

 varsler sore Regndraaber om ondt Veir. 



Havblik, afbrudt af enkelte Vindpust fra forskjællige Kan- 

 ter, især vestlige j ofte ledsaget af smaae, men styrtende Regn- 

 byger som pidske enkelte Pletter paa det blanke Havs Overflade j 

 fulgt stundom af tung, beklumret Luft, kunne bebude Orkan. 

 Dog har jeg seet disse Tegn flere Gange uden at den er paafulgt. 

 Imidlertid anseer ]eg Havblik af dette Slags at være, næst Baro- 

 metret, et af de sikreste Forbud. Allerede Du Jerfre, Dam-' 

 pier, Rochefort, Labat, o. fl. have bemærket disse Havblik og 

 næsten alle paafölgende Skribentere anföre dem. 



Dynning og Braacls'ôe paa Revene. Selv udenfor Tro- 

 pici mærker man, ikke sjelden, Dynning for almindelig Storm, 

 ja endog ved Uveir som aldeles ikke naaer os. Saadan Braad- 

 soe, eller som man paa St. Croix kalder den: GrundsÖe, kan da 



*) II, 202. 



