224 



Om den voldsomme og vedholdende Regn kan have sat 

 ovennævnte Fugle ud af Stand til at flyve og flyde, maae Natur- 

 forskere bedomme. 



"Den gde var et stærkt Træk af Papegöier, Kramsfugle, 

 "Duer, etc. Mange vare ?aa trætte at de kunde tages med 

 "Hænderne." 



Nogle Somænd antage, at naar Blaaeduerne komme til St. 

 Croix, er det Tegn til Orkan. Blaaduen er en Trækfugl, som 

 kommer til Oen naar visse Bær modnes. Dette skeer rigtig nok 

 i Orkantiden ; men det skeer hvert Aar og der er Gud skee Lov 

 ikke Orkan hvert Aar. At derimod et saadant Uveir kan drive 

 en Mængde af disse Fugle til Oen, vil jeg gjerne tilstaae. Vi 

 skulle siden see at Orkanstedet har en, fra Stormens Retning 

 forskjællig, fremskridende Bevægelse. Det er vel altsaa ikke 

 umuligt at letflyvende Fugle kunne undflye den og komme til 

 nærliggende Steder kort for Stormon selv. Kan man seile fra 

 Orkanen (Side i94), saa kunne Fugle vel endnu lettere flyve fra 

 den. Men dette bliver dog kun Sjeldenheder, og langt Forspring 

 faae de vel heller ikke. 



Under Jorden og i Huler, Cisterjier, Brande skal efter 

 Ray n al, Fothergill og flere hores en dump Lyd som af inde- 

 lukkede Vinde. Er denne Bemærkning rigtig, saa maae den 

 vel være en Virkning af underjordisk lid. 



At man bor være forsigtig, naar i Orkantid og Egn eet 

 eller flere af de ovennævnte Varselstegn indtræfle, er vel upaa- 

 tvivleligtj især dersom Barometret falder med truende Luft, 

 Havblik og variable Vindpust. Men man kan gjerne faae Orkan 



