241 



Orkanregnen er næsten altid salt. Nogle paastaae endog 

 at salt Regn er Varsel for Orkan , men heri troer jeg de tage 

 Fejl. Host siger, at Luften var beklumret og havde en stærk 

 Svovllugt, samt at Vandet i Cisternerne var saa fuldt af Svovl 

 og Salpefer, at det neppe var brugbart. Skulde den salte Regn 

 være en Folge af vulkanske Uddunstninger, saa kunde den jo 

 vel gaae forud for Slormen. Men det er tvivlsomt om Hosts 

 Bemærkning er nöjagtig. At derimod Orkanen pidsker Havet, 

 saa at det ligesom ryger, at BÖlgeskummet drives op imellem 

 Regnen og fores Mile ind over Landet, selv op paa St. Croix's 

 Bjerge, er saa vist, saa Indvaanerne ofte ere herved blevne ud- 

 satte for Vandmangel, da Forraadet i Cisternerne var bleven 

 udrikkeligt. 



Om dette Sövand fores saa Iiöjt op i Luften blot ved 

 Stormens Hæflighed, eller om andre Phætiomener, som Hvirv- 

 ler, Vandaaser, o. s. v. have Deel heri, tor jeg ikke afgjore* 



Dampier^ Krusenstern o. fl, omtale ogsaa svær Regn ved 

 Tyfungs. 



Roclion og Flinders ligesaa ved de maurilsiske Orkaner. 

 Den 2ode Februar iSoG svulmede Floderne paa Isle de France 

 overordentlig. Den lode April 1824 var Luften ^saa overtruk- 

 ken, samt Regn og Sostænk saaledes blæst imellem hinanden, at 

 man ikke kunde se'e en Kabellængde fra sig. 



Jeg bor anfore nogle Phænomener som forekomme mig at 



vise, at naar Luften er nærved at lade Vanddampene falde som 



Regn, saa kunne ubetydelige Kræfter, som et mekanisk Tryk 



eller en ringe Opvarmning fremme eller standse Regnens Fald. 



F'id. Sel. pliys, og mathein. Skr. V, Deel. H h 



