39 



Om Cranier af Skandinaviens forntida innevå- 

 nare, se Svensk litteratur. 



Om de forntyska grafkullarne finnes en af- 

 handling af Wollmar, i Faunus, 2:dra bandet 

 (1837) enl. Isis 1837 p. 824. 



Dutrochet visar (i Tlnslitut N:o 210) att de 

 gamle Egyptierne ej kände bomull. Mumierne äro 

 svepte i lyg af lin. 



Om menniskoracerne, Fr. Fischer i Verliandl. 

 d. Scliweitz. Naturf. zu Basel. 



P. P. Broc, Essai sur les races liumaines, con- 

 sidérés sous les rapports anatoniiques et philosa- 

 phiques. 8:o, Parie 1836. 



På lini>uistiska jjrunder visar D:r W. Schott 

 (iiber die Tatarisclien Spraclien, 81 sid. 4:o Berlin 

 1836) en nära stamförvandtskap mellan Mongolerne 

 och de Tatariska (Turkiska) folken, samt utsträcker 

 vidare denna slägtskap äfven till de Finska folken» 



Ordlistor för 3:ne ncgerspiäk (Kissi, Vey och 

 Mendi) finnas upptecknade efter slafvars berättelsei'"^ 

 af J. Gibbs, i Sillimans Jovirn. 38, p. 41. 



Rapp Versiich eincr Physiologie der Sprache, 

 und historische Entwickelung der Abendländische» 

 Idionie nach Physiol. Grundsätze Sluttgard & Tii- 

 b ingen 1836, 



Bopp om Celtiska språkens afllnitet med 

 Sanscrit: Bcrl. Bericht. 1838, p. 186. 



Om Othoiniternes språk har en infödd Mexi-Om Ame- 

 canare, Em. JNaxera, lemnat intressanta under- folkslag 

 rättelser i en latinsk afhandling, införd i Philad °e*^^„/°'^"r, 

 Transactions, >(e\v. series vol. V. p. 249. — Denna 

 nation, som bor inom Mexikanska området, och 

 skall vara högst rå och obildad, sägcs bädc till 

 språk och utseende visa en stor likhet med Chinc- 

 serno. Blotta namnet, som de gifva sitt eget språk: 

 Iliang-hiung, ("Scrmo qui quievit") lillkännagifver 



