117 



Inre structuren afviker så mycket från den dess in r« 

 hos de egentliga hvalarna, att O. i likhet med ''^''"^" 

 Blain ville anser dessa djur hellre böra föras till 

 Pachyderniernes ordning, oaktadt bristen på bak- 

 fötter. Dinothcrium torde jemte dem iä en natur- 

 lig plats i djurskaran. Magen har, liksom hos Pe- 

 cari och Hippopotamus, särskilta påsar, och liksom 

 hos Bäfvern, en ganska stark glandulär apparat nära 

 cardia. Älagen är egentligen blott delad i 2:ne 

 rum, hvaraf det främre, eller cardial-delen , är 

 starkt muskulöst, det bakre tarmliktj den är såle- 

 des vida mindre sammansatt än på de köttätande 

 hvalarne, hvilka hafva magen mera lik boskapens. 

 Detta är^ högst märkvärdigt, då gräsätande djur an- 

 nars pläga hafva mest sammansatt mage. Vid ven- 

 stra sidan om cardia finnes en stor knöl med hål 

 i spetsen, ledande till en blindsäck, som är försedd 

 med en spiral valvel och afsöndrar en ymnfg, 

 tjock vätska: en högst ovanlig bildning, som blott 

 kan jcmföras med den af ca?cum hos några få andra 

 däggdjur. Caecum och groftarm finnas tydlige, såsom 

 hos de 2 närslägtade formerna; den förra är co- 

 nisk och mot spetsen ovanligt tjockt muskulös. 

 Gallhläsa finnes, liksom hos Manati, men den har 

 en egen bildning, som nästan liknar urinblåsans: 

 den emoltager gallan genom 2 stora, snedt ingå- 

 ende ductus hepato-cystici, och har en enkel ut- 

 försgång. Detta är en öfvergång till samma dels 

 form hos Stellers V^ytina , som hade en ovanligt 

 vid dnct. choledochiis, men saknade gallblåsa. Gall- 

 blåsan saknas hos de eoentlii>a hvalarne. 



Den besynnerliga delningen, från spetsen, lijeit», 

 mellan hjcrtats båda ventrikler, som är alldeles 

 v^cn för de gräsätandc hvalarne, fans här i hög 

 giad , den sträckte sig till hälften af hjcrtats höjcf. 

 Foranien o\ale är tillslutet. Inga sådana arteriellu 



