154 



sångfoglarne att först uppräknas; om man vill bör- 

 ja från andra ändan komma de sist; hvilket kan 

 vara alldeles likgiltigt. Af större vigt är det, att 

 de äga en med alla andra foglar något olika bild- 

 ning, som till och med sträcker sig ända till de- 

 ras spermatozoer (se längre fram under Anatomi 

 och Physiologi) och att de utgöra den bäst karakteri- 

 serade hufvudafdelningen i fogelklassen, inom hvil- 

 ken det minsta antalet öfvergångsformer till de öf- 

 riga finnas. Jag måste således anse dem för en af 

 naturen bildad, egen afdelning af fogelklassen, och 

 tror att de böra uppföras såsom sådane i ett na- 

 turligt ornithologiskt system, utan afseende derpå, 

 att RoflFoglar eller Höns, Papegojor eller Strutsar 

 kunna anses vara fullkomligare organiserade, eller 

 närma sig mera till Däggdjuren. 



AV. CANOR^ {Folucres m. Orn. Syst. nära 

 detsamma som Cuviers Passereaux). Utom det som 

 förut, pag. 124, nänides om sångfoglarnes systema- 

 tik, bör jag åtminstone anföra följande tvenne för- 

 sök i samma riktning. 



LaFresnaye har i ett litet särskilt arbete 

 börjat en uppställning af dessa foglar efter deras 

 lefnadssätt. Ett utdrag finnes i Revue Zoologique 

 (1838 p. 133, 176 och 161) af det som då var ut- 

 gifvet; fortsättningen skulle komma i Mem. de la 

 Soc. de Falaise. Anordningen synes vara temligen 

 naturenlig. I det nämda utdraget upptagas famil- 

 jerna "Fourmilliers" med Thamnophili, "Saxicolida;" 

 med alla Sylviae, och "Baccivorae" innefattande Co- 

 racias, Ampelis, Pipra m. m- 



En annan uppställning af Selys Long- 

 champs förekommer i Revue Zool. 1839 p. 9. Ka- 

 raktererna äro^ som vanligt, tagne af näbbet m. m. 

 och alldeles otillräcklige. Under Tenuirostres sam- 

 manföras de klättrande arterna med Nectariniae , 



