169 



Llifvit illa skadade genom dess sparkning. Förr 

 jagades den mycket af infödingarne, som väl kände 

 skillnaden mellan könen, men nu, sedan Nyzee- 

 ländarne blifvit Europeiserade, lemnas fogeln mera 

 i ro, och är ganska svär att ei-hålla, ehuru den 

 skall förekomma temligen mycket. — Den Kivi 

 som finnes vid trakten af Ostcap skall vara större, 

 och utgör kanhända en annan art. (Se Short i 

 Zoul. Proc. 1837, p. 24j — Ca n tor i Z. Pr. 1839, 

 p. 63; samt derifrän i Fror. N. Not. 298; — Tay- 

 lors Annals Jan. 1840). 



Samma djurs anatomi afhandlas utförligen af ^«s 

 Owen i Zool. Pr. 1838 (p. 48, 71, 105 och 108,'""°""' 

 samt derifrän i Wiegm. Archiv 1839, p. 85 och 

 364), hvarur jag blott kan meddela iiägra spridda 

 drag. — Uti magen och tarmen funnos lemningar 

 af insekter. Muskelmagen är tunn liksom strutsens. 

 Ingen säck vid pylorus, hvilken finnes hos Strutsen. 

 2 blindtarmar af 5 tums länod. — Då lunijorna 

 och respirationsorganerna i allmänhet hos foglarnc 

 hafva en egen bildning, som stär i förhällande till 

 dessa djurs rörelse i luften, var det af stort in- 

 tresse att lära känna deras beskalTcnliet hos Apteryx, 

 som är fullkomlii>t oskicklii; att fivjja och har vin- 

 garne reducerade till den minsta vidd i hela fogel- 

 klassen, samt dessutom har flera olikheter med an- 

 dra foglar i yttre bildningen. Resp. organernc be- 

 funnos äfven högst olika med dem hos andra fog- 

 lar: inga luft-säckar funnos bland viscera; dia- 

 phragma var hel, blott lemnandc genomgäng för 

 oesopliagus m. m. säsom hos Mammalia! Luftsäckar 

 finnas dock, säsom vanligt, utgående frän lungorna, 

 men de ligga mellan dessa och diaphragma. Den- 

 na sed na re del ligger nästan längs åt kroppen och 

 hjertat hänger liksom i en bräksäck genom den- 

 samma, inåt abdominal-cavitotcn. Ltingorna äro, 



