170 



susuni hos alla foj^lur fastade vid ryggsidan. Ofre 

 Larynx saknade rudimenl af epiglottisj ingen nedre 

 larynx fans. 



Benen i skelettet Ijafva inga luft-reservoirer, 

 äro ej hvita, utan se nästan vit som anifibiernes. 

 Vertebrerne äro 15 i halsen, 9 i ryggen och 22 i 

 länd, bäcken och stjert tillliopa, bildade efter fo- 

 geltypns. Sternum är ganska litet, alldeles utan 

 köl, liksom Strutsens. Det har djupa utskärningar 

 baktill, ett hål på hvardera sidan om niedellinien, 

 ingen processus manubrii i främre ändan, som är 

 djupt utskuren. Axelbencn äro hopvuxne,- af Cla- 

 vicula synes blott ett otydligt rudiment, liksom 

 hos amerikanska och nyhoiländska strutsarne, i 

 form af ett lilet hak på axelbenet j os coracoide- 

 um är störst, scapula litet. Hela skelettet är bil- 

 dadt efter den vanliga fogeltypus, och närmast likt 

 Strutsarnes; endast fötterne afvika något från de- 

 ras, och närmar sig till formen af dem hos Gal- 

 linae, liksom Drontens, genom den större längden 

 af femur och en 4:de tå. — Halsens längd 7 tum; 

 ryggen framom pelvis 4 t. pelvis med länd 3 t. 

 Femur Sj tum; tibia 5, tarsus 2:1^ t. — Penis lin- 

 nes liksom hos Strutsarne. 

 Otis. En monografi öfver Otis, af Riippell finnes 



i Mus. Senkenb. 1837. Den upptager 16 arter 

 hvilka finnas uppräknade i Revue Zool. 1838 p. 

 227. — Lesson uppräknar deremot 22 arter af 

 samma slägte i Revue Zool. 1839 p. 47, med en 

 indelning hvarpå denne författares systematik väl 

 igen kännes. 



Ciiisoiius. Cursorius rufus n. sp. från någon af öarne i 



Indiska ocean, beskrifves af Gould i Zool. Pr. 

 Sept. 1836 (Isis 1838, p. 195). 



1'alamcdc». Anatomien af Palamedea afhandlns af L'Hei- 



niiiiicr i Ann. Se. Nat. VIFI, p. 103. I8",7. 



