203 



Ichtvoloei. 



För några är sedan väckte den nya classifica-Fiskarnes 

 tion af fiskarne, som Agassiz uppgjorde efter ^^ 

 strukturen af deras fjäll, en välförtjent uppmärk- 

 samhet. Den blef af så mycket större värde, då 

 den framför andra är användbar för bestämmandet 

 af de fossila fiskarterna, och den var just för detta 

 ändamål uttänkt (jemf. förra årsb. pag. 83). Här- 

 igenom erhåller kännedomen om fiskfjällen en märk- 

 värdighet, som kan jemföras med den af de två 

 högsta djurklassernas skelett, och hvarje bidrag till 

 utredande af detta ämne är af stort värde. En ny 

 undersökning af fiskfjällens struktur har blifvit an- 

 ställd af Dr. L. Man dl, som trott sig komma till 

 ganska olika resultater med dem som Agassiz fram- 

 ställt, ehuru skillnaden ej torde bli så stor som 

 det vid genomläsandet af hans afhandling kunde 

 synas. M. söker bevisa, att fjällen äro verkligen 

 organiserade och Icfvande delar, som inifrån ut- 

 vecklas liksom alla andra kropps-organer, vid hvil- 

 ken åsigt väl intet annat är att anmärka, än det, 

 att den numera förmodligen ej af någon betviflas , 

 ehuru man förr plägat anse alla de hornartade de- 

 larne (epiderniis, naglar, hår, fjädrar, tänder, m. 

 m.) såsom döda, oorganiska secretioner, till följe 

 af deras brist på känsel. Hvarje fjäll beslår, enligt 

 Mandl, af 2 broska rtade lag, hvaraf det öfre inne- 

 håller sådana corpusculi, som finnas uti de egent- 

 liga, ej fibrösa, brosken, och på ytan är försedt 

 med celler. Del undre laget utgöres deremot af 

 tunna, fibrösa lameller, hvilkas fibrer i samma la- 

 mell äro parallcia, men i olika lameller ha f va nå- 

 got olika rikljiing. 



