205 



tlrc laget, livilka med sin kant något öfverskjuta 

 de förutvarande, och ofvanpå denna kant bildas 

 en ny fortsättning af öfre laget, med nya celler, 

 efter denna äsigt ar fjället tjockast i midten, och 

 dess ccntral-del är äldst. Tänderna sägas bildas 

 frän focus sä, alt dä de blifva större flytta de sig 

 utät mot kanten, och andra uppkomma innanför 

 dem vid focus. Det silfvcrfärgade lag, som finnes 

 pä f|ällcns undre yta, bestar af cristaller, hvilka 

 innehällas i fjällets ytterhud. 



Focus är vanligen hos Malacopterygii slät 

 ("iini") utan corpuskler, och belägen vid fjällets 

 medelpunkt. Hos andra fiskar är den försedd med 

 stora brosk-corpuskler ("granuleux") och då alltid 

 belägen närmare fjällets fria kant. Detta är vanliga 

 förhållandet hos Acanthopterygii (Ann. Se. Nat. XI, 

 p. 337. — Institut 1839, p. 215. — Fror. Not. 1839, 

 XI, 2, samt 1840, B.d XIII). 



Dä förf. i sin temligen vidlyftiga afhandling, 

 på allt sätt söker framställa sin egen förtjenst och 

 sina föreiräniiares okunnighet i detta ämne, måste 

 man beklaga att han ej gifvit oss en bättre syste- 

 matisk öfversigt än den , af honom mycket klan- 

 drade, som Agassiz leninat. Jag är nu ej i till- 

 fälle att kunna afgöra i livad män han har rätt 

 i alla sina påståenden, men kan anföra ett svar 

 af Acassiz, som finnes infördt uti Jamesons Ed. 

 New, Philos. Journ. Jan. — April 1840, och i Fror. 

 Not. 198. A. anförer deruti att Mandl alldeles orätt 

 uppfattat hans afhandling om fjällen, och betviflar 

 liera af de tillägg som M. gjort. 1 synnerhet ne- 

 kar han helt och hållet läran om fjäll-tänderna 

 såsom varande sjelfständiga organer, och säger be- 

 stämdt, att de ej äro annat än sågtänder eller tag- 

 gar frän kanten af fjällets lameller, samt att roten 

 som M. trott sig s«;, beror på en optisk illusion. 



