207 



En högst rikhaltig afliandling om simblåsan 

 hos olika fiskslägten, med särskilt afseende på 

 svarta hafvets fiskar, har Rathke lemiiat i Mullers 

 Archiv. 1838, p. 413. Detta organ finnes eller sak- 

 nas hos arter inom samma slägte. Då föreningen 

 med tarmkanalen saknas, finnes alltid en blod- 

 körtel uti simblåsan. 



En märkvärdig egenhet uti simblåsan och ske- Simbläsa 

 lettet hos Gadus Navaga Pall, från hvita hafvet,),os Gadus 

 bcskrifves af Baer i Bullet. de Petersb. 3, p. 23. ^'"'"'S''- 

 Denna fisk har mycken yttre likhet med G. calla- 

 rias, men genom de nämda delarnes bildning af- 

 viker den ej blott frän de öfriga torsk-arterna, 

 utan från alla andra fiskar. Simblåsan afger nem- 

 ligen en mängd långa sidopåsar eller utgreningar, 

 som intränga uti ihålij^heterna i de enormt stora 

 processus transversi af de flesta abdominalvertebrer- 

 nc och de 5 första vert. caudales. Denna struktur 

 erinrar på ett oväntadt sätt om de från fåglarnes 

 lunsfor utgående luftsäckarne af hvilka månjja in- 

 tränga genom hål i skelettet. (De ovanligt bildade 

 processus transversi omtalas af den uppmärksamme 

 Pallas i Zoogr. III). 



Då vi tala om fiskarnes simbläsa kan, i sam- Ny tiil- 

 manhang dermed, nämnas den nya rikliga tillgång husbläs. 

 på husbläs, som i sednare åren blifvit upptäckt. 

 Della ämne erhölls förr endast af simblåsan hos 

 Stören (Acipenser). Nu har man funnit att det 

 till lika godhet fås af en indisk fisk, Polynemus 

 lincatus La C. (P. sele Hamilton), som finnes i stor 

 mängd vid Gangcs utlopp, och uppnår en längd 

 af 4 fot. Dess simbläsa kan, då den är torkad, 

 uppgå ända till J M i vigt, och bchöfver ingen 

 annan beredning än att rensas från den kärlhinna, 

 som omgifvcr densamma, samt tvättas med kalk- 

 vatten och torkas i solen. (Zool. Proc. 1839, p. 115). 



