209 



nen af Acipenser, Geoffr. S:t Hil. Institut 1839, p. 

 233. — Sjéifva gälbladen, muskelappa råtet m. m. 

 och mechanismen af Hskarnes vespiration beskrifvas 

 af Duwernoy i Ann. Se. Nat. XII, p. 65. 



Wi Ib rand anser Fiskarnes gälbägar motsvara 

 thorax hos de högre djuren j se Isis 1838, p. 575. 

 Denna äsist har förr varit bragt å bane och har 

 utseendet mycket för sig. Det är endast giMiom 

 tillhjclp af kännedomen om gälbågarnes utvecklings- 

 historia, som man kan bestämma huruvida de mot- 

 svara refbenen med bröstbenet, eller tungbens-hor- 

 nen, hviikel scdnare ej blott har yttre utseendet 

 helt och hållet för sig, utan äfven, genom direkta 

 undersökningar synes vara tillräckligen bevisadt. 



Tvenne arleriella bulbi, som uppfylla functio-Chimaerai 

 nen af accessoriska hjertan hos Chimcera "arctica" hjortan. 

 beskrifvas af Duwernoy Ann. Se. Nat. 8, p. 35 

 (1837), och Institut 1837, N:o 220. 



Ralhke har, i Miillers Archiv 1837, p. 335, Tarmka- 

 lemnat en afhandling öfver fiskarnes tarmkanal i elfvorna. 

 allmänhet, med särskilt beskrifning och figur af 

 denna del hos ett ganska stort antal af Svarta haf- 

 vets fiskarter. Han indelar tarmkanalen i tre delar: 

 ^«/i-tarm, me//iart-tarm och önrf-tarm. Den först- 

 nämde utgöres af: l:o svalget, försedt med ring- 

 muskler, 2:o oesophagus och 3:o magen. Oesopha- 

 gus saknas ofta; men nägot, oväntad förefaller R:s 

 uppgift, att äfven magen understundom fullkomligt 

 är borta. Sjelfva magen visar den största olikhet 

 i yttre formen, och synes ofta hafva helt olika ut- 

 seende hos närslägtadc arter. 



Samme författare afhaiidlar pa lika sätt fiskar- 

 ncs Lcfvcr, Mjeltc och U rinor garner , i Mullers 

 Archiv 1837, p. 468. — En afhandling af A. 

 Stccnstra Toussaint, de syst. uropoetico Scjuaii 



Prof. Siiinhnnlh .4rsh. i83y—r84o 14 



