310 



Allt detta har rätt väl blifvit insedt af många, 

 utan att felet kunnat afhjelpas, och nyligen har 

 en ganska het strid i anledning häraf uppstått inom 

 entomologiska societeten i Paris. Duponchel 

 skref nemligen (i Ann. Ent. 1837, p. 411), en upp- 

 sats i anledning af Guénés längre fram näm- 

 da afhandling om natlfjärilarne, hvaruti klassifi- 

 kationen är hemtad af larverne, och sökte ådaga- 

 läffffa att karakterna endast böra tajjas af de ut- 

 bildade insekterna. Guéné svarade härpå och flera 

 skrifter uppstodo, som kunna vara af intresse alt 

 läsa*). Otvifvelaktigt hafva de rätt som yrka, att 

 karaktererna för imacjines måste hemtas af dem 

 sjelfve, och de måste endast hemtas af deras form, 

 ty all vår kännedom om djuren står på en lös 

 grund, så länge vi ej äga en motsvarande insigt i 

 deras struktur, äfven om denna blott inskränkte 

 sig till det, hvaraf karakterer vanligen tagas, nem- 

 ligen de yttre delarne. Kännedomen om larverna 

 är lika vigtig för vetenskapen, och bör på allt 

 sätt odlas. I fall nära lika många larver som ima- 

 gines vore bekanta, och deras former vore någor- 

 lunda utredde, så skulle de lemna den yppersta 

 ledning lÖr en naturenlig klassifikation af arterna, 

 liksom örtståndet för den af växterna, men den 

 hufvudsakliga fördelningsgrunden borde likväl tagas 

 af de utbildade djuren, liksom af växternas blom- 

 ma och frugt. Det är en lätt method att hemta 

 karakterer af något som ej är bekant, utan som 

 supponeras böra förhålla sig så eller så, men till 

 vetenskapens fortkomst tjenar den föga, eller blott 

 på indirekt sätt. Hvilka orimligheter som häraf 

 uppkomma synes af de exempel Duponchel i 



*) Se Ann. Ent. 1837 och 8, samt 1839, p. 99, och slutligen 

 af La C 01- da i re ibd. , p. 595. 



