35G 



,T •/• x/ j-f •\ n.cf. ontoniostr. fr. McdcJljafvct, 



> nära Cyclojisj Pliilippi, i 

 Pcltidium purpureuin^ Wiegin. Arch. I839,p. 128 & 131. 

 Payen om Cancer saliims Linn. (Aitcmia sa- 

 lina), Ann. Ent. 1830, p. LXII. Den lefver i 

 saltdammaine vid Marseille. Da vallnet genom af- 

 diinstningen blir alltför conccntrcradt salt, dö de, 

 och flyta till ytan, hvaraf vattnet får en rödaklig 

 färg. De sprida då en viol-lukt. En närslagtad 

 art linnes i Natron-sjöarna i Egypten. 

 Pnraslta. C h. Pickcring och J. Dana lemna en ut- 



förlig beskrifning och anatomi af en Caligus , i Sil- 

 lim. Am. Journal XXXIV, p. 227. (Isis 1840, p, 

 202). Arten lefver på Torsk vid Amerika och be- 

 nämnes Cal. Anieric.anus , men tyckes mig vara 

 densamma som den, vid våra kuster, på stor torsk 

 vanliga C. Mulleii. Förf. anmärka att detta djur 

 har munnen försedd med starka käkar och således 

 blifvit orätt klassidceradt tillhopa med Siphonosto- 

 ma; detsamma gäller om Argidiis. Födan utgöres 

 icke af fiskens blod, utan af dess yttre slem m. m. 

 Det yttre skelettet består af 4 segment, hvaraf 

 det första är större än alla de Öfriga tillhopa, 

 sköldlikt, ovalt, och baktill inskuret. Genom in- 

 tryckningar delas det i 5 delar, nemligen : a, hufvu- 

 dets främre del; b, dess större bakre del; c, tho- 

 rax anterior; d, e, sidodelarnc (epimerae). Andra 

 segmentet (Thorax posterior) ligger uti bakre in- 

 skärningen af det första. Tredje, eller första ab- 

 (\om\viix\-segmenlct , är nästan fyrkantigt, kna})pt 

 bredare än det nästföregående. Fjerdc eller sista 

 segmentet är helt litet, aflångt, med 2:ne små, i 

 spetsen håriga stjert- vårtor; det är något olika hos 

 båda könen. — På hufvudcts f ramdel finnes en 

 liten incisur, och bredvid den 2 små vårtor (an- 

 tenn:e mediae); vidare sugknapp som orätt blifvit 



