363 



Ilelmintholooi. 



D 



Annclidcriics circulation afhantllas i en liöirst Anneii- 



. ^ dernescir- 



rikhaltis: artikel af Milne Edvvarcls, i Ann. Se. cuiution: 



a 



Nat. X. (1838), p. 193. Han antager att dessa djur 

 ej ensamme utgöra en klass af Djurriket, såsom 

 Cuvier ville, vitan sammanförer dem, liksom 

 Blainville" [och flera nyare författare], med 

 intcstinalmaskarne m. fl., till en stor klass under 

 namnet "Vers" (Maskar, Vermes). Han visar, att 

 den röda färgen hos blodet, som troligtvis framför 

 annat ledt Cuvier till bildandet af en egen klass 

 för anneliderna, ej tillhörer dem alla, utan att 

 niunga, t. ex. Polynoc och Sigalion , hafva färglöst 

 blod, under det flera, med dessa närslägtade for- 

 mer, hafva rödt blod, så att färgen ej en gäng kan 

 anses karakterisera familjerna. De flesta af jNerei- 

 derne hafva i-ödt blod, men lios den dithörande 

 Phyllodoce är det klart eller gulaktigt. En stor 

 art Sabclla vid Franska kusten har grönt blod, 

 men de närslägtade Serpnlas, Tcrehcllos m. fl. hafva 

 det rödt. Dessutom förekomma arter bland de 

 lägre maskformerna som hafva rödt blod, t. ex. 

 Lanccola Hlainv, som är närsliigtad med Planaria 

 och Neinertcs, hvilka hafva ofärgadt blod. — Kärl- 

 systemet beskrifves hos flera former af Anneliderna. 

 Det visar betydliga olikheter, till och med hos 

 närslägtade arter. Hos Tcrcbclla och några andra 

 uppfylla gälarne äfven funktionen af hjcita. De 

 kontraheras nemligen periodiskt, för att drifva blod- 

 massan in i aiter-stammen , som är belägen under 

 tarmkanalen. Ryggkärlel drilver blodet, såsom 

 vanligt, bakilVån framåt. Del ligger ofvanpå taiin- 

 kanulen och är till större delen temligeu linlj men 



