374 



Miiincoloi?!. 



o 



A. Mollusker. 



Mollu- Om l!l()l(I jiirens an vändbailicl finnes en inle- 



anväiid- pcssanl uppsals i Sillimans AnicT. Journal (Bd. 3l/, 

 barhei. ^33-^ ^jj 53 öfvprsatt i Isis 184<J, p 179) hvatnr 

 vi upptaj(a följande. 



(Jiicnlaliska perlorna a(" M)-tilus margaritifcriis, 



voro kände odi be"a<>a"nade sedan uräldsla tider. 

 000 



Näst denna art är var vanlij^a Uiiio inargai-itijerus, 

 den mest berömda perlmiisslan , chiirii dess perlor 

 ej äro fullt sä vackra som de orientaliska. Julius 

 Caesar skall först liafva fattat Insl att eröfra Bri- 

 tannien, dä liaf) säg en af dessa perlor derifrän. 

 Redan pä lians tid lära de liafva varit en handels- 

 vara i Gallien, och kort dcrefter erhöll man dem 

 derifrän till llom. 



Bjssus af Pinna rotundata (?) var af stort 

 värde, och begagnades säsoni silke, före silkes-kul- 

 turens införande i Europa. Det Hebräiska ordet 

 Biitz, som vanligen öfvcrsättes med "(int linne", 

 äfvensom Grekernes Byssus, kunna med säkerhet 

 anses halva varit namn pä detta ämne. Enligt 

 Ezcchicl kom det frän Syrien och Tyrus, och ett 

 manufakturverk {i)v detsamma fans i staden Bcrseba 

 i Pahtstina. \ Kom uppvägdes det med guld. 

 Furstliga personer skola halva haft kläder af delta 

 silke, t. ex. Kung David, som, omkring llX)'» är 

 före vär tideräknings början, hade en hel klädnad 

 deraf, och iiiiiiu i slutet af 1300-talet utgjorde det 

 en handelsartikel. T sednarc tider erhöll man Bys- 

 sus bäde friin IMedelhalvet och frän Indien. Ar 

 1380 blef\() 5 balar Byssus diifne pä Engelska ku- 

 sten i en skep|)sL'uldning frän Genua, destinerad 



