405 



om Acalepherne , ögonen hos Asterias violacca i 

 Östersjön. De synas utåt i form af en röd punkt, 

 omgifven af kalktaggar, under spetsen af hvarje 

 stråle eller kropps-arm. Dessa ögon äro bildade 

 på samma sätt som hos Cyclops , samt nära lik dem 

 hos Planaria och Rotatorierna. Liksom hos dessa 

 djurslägten äro de understundom bleka eller färg- 

 lösa. En nervtråd, som utgår långsåt hvarje arm, 

 från den länge kända nervringen kring munnen, 

 slutar med en knut, omedelbarligen under den 

 röda ögonpunkten och är således en synnerv. Då 

 Sjöstjernan kryper håller den alltid spetsen af ar- 

 marna uppåt-krökt, så att det under densamma 

 belägna ögat vändes framåt eller uppåt. 



På samma ställe omnämner Ehrenberg, att Gälar; 

 Asterias på ryggsidan haren stor mängd små, tråd- 

 lika, mjuka och retractila organer, i h vilka synes 

 en tydlig circulation af blodkulor, och han anser 

 för säkert att de måste vara gälar. 



Vidare har Sjöstjernornes fortplantning och Meta- 

 nietainorphos blifvit upptäckt af Särs, som den i"""'? "'• 

 April 1837, vid Norrska kusten fann en Asterias 

 sanguinuienta y som höll på att föda ungar. Dessa 

 framkommo i stor mängd genom munnen; de voro 

 liögröda, runda, plattade, och i främre ändan 

 förscdde med fyra små, klubblika armar; det ny- 

 födda djuret är således ej stjernformigt, ulan verk- 

 ligen symmetriskt. Dessa ungar rörde sig långsamt 

 i vattnet, och efter 12 dagars förlopp började de 

 fem strälarmarne samt de fotlika tentaklerne att 

 utväxa. (Wiegm. Archiv 1837, p. 404. — Ann. 

 Se. Nat. vol. VII, p. 248). 



Volckmann om kä rlsystemct hos Asterias , Literatur . 

 Isis 1837, p. 513. 



Om Sjöstjernornes naturalliistoria, utdrag ur 

 Jones, förut p. 13, nämda öfvcrsigt af Djurriket, 

 se Fror. i\ot. 1839: XII, 6. 



