415 



fortplantningssätt hos Actinia , nemligen dels ^q- 

 WQVix emhryoncr, ^om. utkomma genom modrens mun, 

 dels genom en knoppbildning frän djurets fot. 



Tvert emot den vanliga, af La marek, och Corall- 

 ai sjellva Cuvier, antagna meningen, att Co7-a//-nes natur. 

 staminarne vore ett yttre, secerneradt och dödt 

 skal, liksom det ror hvari en Serpula bor, visar 

 Milne Edwards, att de äio lefvande, organiska 

 delar af polyperne, liksom skelettet af de verte- 

 brerade djuren. De tillväxa ocli utvidga sig till 

 volum och dimensioner, och tilltaga ej genom blott 

 yttre tillsats. De äro genomdragna af en organisk 

 väfnad, hvari kalk eller andra fasta ämnen afsätta 

 sig, och detta förhäller sig temligen lika hos alla 

 Corallformer. Hos de rörformiira corallerne finner 

 nian samma stycke af röret, vid olika ålder halva 

 olika diameter. Hos de stcnhärda (Carvophyllia, 

 Astrapa (Scc.) bortdö de delar, som erhållit all den 

 tillväxt de kunna få, men de fortfara att stå i 

 samband med de yngre, lefvande delarnc, och sluta 

 med alt inifrån bli uppfyllde med en kalkmassa, 

 som antager ett spongiöst utseende och fyller stam- 

 men i stället för de lameller, som den ursprung- 

 ligen innehöll. (Ann. Se. Nat. X, 1838, p. 321; 

 Ulppläbt i Fr. Vet. Ac. V* 38). — Johnston är af 

 mots<«tt tanka öfver detta ämne: han anser corall- 

 stammarne för att vara fullkomligt oorganiska secre- 

 tioner (se hans History of Biitish Zoophyles, som 

 strax nedanföre citeras). 



Flourcns lem nar en analys af PeyssonelsOm första 

 manuscript öfver Corallerna, h vilket dock aldrig (^fraiier- 

 blifvit tryckt. Det är skrifvet 1744, och innehål-"r ''J""" 



•' ' ska oatur. 



let deraf blef år 1753 i korthet infördt uti Philo- 

 sophical Transactions. Peysson nel upptäckte först 

 att Corallerne äro djur, vid Afrikanska kusten 

 år 1725, men denna sats syntes då sa otrolig, att 



