450 



Rrcwslcrs Joiirn. IX, p. 193; Ann. Se. Nat. V, p. 

 348; Institut 1838, p. 39; ur As. Res. XIX ocli 

 Journ. As. Soc). 



Samma bada Förfaltare liafva uti de näiiidc 

 bergen funnit tva fossila arler af Kamelsliigtet, 

 neniligen C. sivalens is , nära C. dromcdarins, oeli 

 C. aiitif/ims , mindre, lik en Auchenia (yVs. Res. 

 XIX. 1), samt tredje lialskotan af ett djur, som 

 synes liafva varit närslägtadt med Giraffen (Caut- 

 ley i Journ. As. Soc. 1838, N:o 79). 



Fossila Hippopotami m. fl, djurslägten frän in- 

 diska terassländerna beskrifvas af Durand i As. 

 Res. XIX. 1, N:o 4. 

 Ural: Uti Europpiska sluttningen af Ural har man 



P'i?8'ii"'' funnit näjjra däfjmiiurs arter , som, i fall deras läge 



1 fliitstor- , ^ . ^^ . „ " 



mation, ocli formatioucns relativa ålder äro rätt bestämde, 

 skulle höra till de alldra märkvärdigaste. Berg- 

 arten, som är en kopparförande sandsten ("Grés 

 cuivreux") skulle nemligen ej allenast vara äldre än 

 tcrtiärbildningarne, utan till och med höra till de äld- 

 sta s. k. flötsbildningarne, nemligen kolformationen. 

 Sannolikt torde dock förhållandet befinnas annor- 

 lunda då man närmare lärcr känna det. De omtalade 

 djuren benämnas: Syodoii biarmicus , som skulle 

 hafva varit närslägtad med Sns, Biithopus prisens 

 och Orthopiis priniccvus. Dessa två sed na re sägas 

 hafva en bildning, som närmar dem till de ameri- 

 kanska formerna Dasypus och Bradypus, hvilkct 

 älven vore en rätt märkliff anomali. Föröfricft be- 

 skrifvas en Liimdns och (lera fossila växter (Ku- 

 torga, Memoircs sur les restes org. &c. de TOural, 

 8:o, Pelersb. 1838, 37 sid., 7 tabb. fol.; ur Ryska 

 Mineral. Sällskapets skrifter). 



Frank- Till och mcd i Cuviers fädernesland har man 



"'^''' sPrt ganska märkliga fynd af fossila däggdjnr. 



Lartel har nemligen vid Sansan och Siinorre , i 



