491 



genom Baérs med fleres iakttagelser. Sedan liade 

 Rathke ftmnit, atl däggdjurens nybildade foster 

 halva öppningar pa halsens sidor, som likna fiskar- Galöpp- 

 nas gälöppningar, mellan hvilka de nyssnämda kärl- "'"o*"" 

 haga rna 1 igga , 1 i ksom pa gäl bäga r. Pi e i c h e r t 

 har nu vidare följt dessas utveckling, och funnit, 

 att så snart hjerna och hjcrta börjat bilda sig, ser 

 man midtför dem, tre små, nästan fingerlika fli- 

 kar utväxa från kroppskanten. Den främsta bildas 

 först, midt under det redan synliga ögat, och är 

 störst. Den är böjd till en vinkel, så att basis 

 eller främre delen ligger fästad i kroppskanten, 

 parallcl med den blifvande ryggraden; bakre delen 

 står fritt ut från kanten liksom de två följande 

 (likarna, hvilka uppkomma successive. Dessa 3 

 pai-en flikar skola, genom spetsarnas sammanväx- 

 ning, bilda underkäken och halsens sidor; snart 

 böja de sig nemligen emot sina motsvarande, med 

 hvilka de hopväxa, hvarigenom 3 bågar eller rin- 

 gar uppkomma som omsluta muncavitetcn och sval- 

 get. I den främsta bågen bildas käken, i de två 

 följande, tungbenet med sina tvä horn m. m. 

 Men de tre bågarnc sammanväxa ifven sinsemellan 

 eflcr meddellinien, så att allenast på sidorna qvar- 

 blifva öppningar mellan dem, alldeles som fiskar- 

 nas gälö[)ptiingar. Den främsta af dessa öppnin- 

 gar (jvaihlif ver alllid i form af hörselgång och 

 tuba Kustachii, de två följande hopväxa snart och 

 IVirsvinna. 



Omkring den fiiimsta öppningen bildas i u u t i '^'''■'*'-'"*e° 

 massan, lätt invid hjernan, den benring som skall 

 lili liörselgång; ämnet till klippbeiiel ligger redan 

 niidlan roten af andra och tredje bågaine. Af de 

 tre i>niii hörselhcuen bildas hammaren och slädet 

 från främsta bågen, alltså (rån siimma del som 

 underkäken. .Stigbygeln uppkommer från andra 



ni. m. 



