492 



brigen. Ilnniiiinrn spelar i början en viglig roll, 

 såsom Meckel lörut hade upptäckt. Den är en 

 af de första delar som bildas, och är i början 

 ganska stor, sä alt den räcker ända ut i spetsen 

 af första bagen, eller underkäken, och förenas der 

 med den motsvarande såsom ett V, eller säsom en 

 ursprunglig underkäk. Utomkring detta V afsätter 

 sig sedan ben-ämnet för den blifvande underkäken, 

 och dä börjar vinkeln, som bildas af de bada ham- 

 marskaften, att resorberas, hvarefter dessa ben föga 

 tilltaga i storlek, under det de öfriga hastigt till- 

 växa. Hammaren blir sålunda innesluten i hör- 

 selgängen. 

 TuDgben. De tre förutnämda ursprungliga bågarna bil- 



das midtför hvardera af hjernans tre liufvudmassor, 

 som bestämma bildningen af Cranii tre verteber- 

 kroppar (pars basilaris och de bada corpora sphie- 

 Doidalia), och den broskstrimma, som bildas inuti 

 hvardera af bägarna, utgår från främre delen af 

 hvar sin motsvarande af dessa tre verteber krop- 

 par, liksom refbenen från ryggradens vertebrer. 

 Men under utvecklincfen förerå här flera ombild- 

 ningar. Tungbenets form förändras, så att de 

 bada broskstjelkar, i 2:dra och 3:dje bågen, som 

 ursprungligen förenade det med cranium, undan- 

 trängas af hörselapparatet, och bildas olika hos olika 

 djur, men de qvarstå alltid i form af tungbenets horn 

 och ligam. suspensorium. Menniskans processus 

 styloideus är ett sådant qvarstående, förbenad t 

 stycke af lig. suspensorium, som hos däggdjuren 

 är lemninjjen efter brosket i första bågen. Hos 

 foglarna är det en lemning af den i tredje bågen. 

 Käkar; lledan då bågarna började visa sig bildades 



från kroppens framända 3 flikar, hvaraf den mel- 

 lersta, som är störst, blir näsa och näsben j de små 

 sidoflikarna blifva nosens sidodelar, hvari tårbenen 



näsa. 



