494 



sas, i halsens sidodikar (hAgar) hopvuxna kantor, 

 hiiulras att skrida Iran silt ställe. [En annan om- 

 sländif^het, som synes af Reiclicrts egen heskrif- 

 niii", visar den fullkondiija analoirien mellan dessa 

 delars bildning hos de högre djurens enibryoner 

 oeh fiskarne: sidoloberna hopväxa nemligen till 

 bågar oeh omsluta svalget inandar hjertat , hvilket 

 blir hängande utanför dem, alldeles .såsom det än- 

 nu befinnes hos fullvuxna hskar, utanför gälbä- 

 jrarne, som sta i omedelbar löreninjj med tunc^be- 

 net. Egentliga skillnaden tyckes bestå deruti, att 

 hos fiskarne, som behöfva en gälrespiration , ut- 

 bildas de nänida kärlbägarne till gälfransar, hvar- 

 emol de, hos de högre djuren, enligt Baers iakt- 

 tagelser, dels försvinna, dels ombildas till lung- 

 kärl och arcus aorta?. Man far häriijenom en herr- 

 lig analogi mellan gälar och lunga, såvida, att de- 

 ras kärl ursprungligen äro desamma hos fostret; 

 men fiskarnas esfentlica luniia blir en simblasa med 

 ganska obetydligt antal kärl, jemf. sid. 206]. 



Os qun- ^f Reicherts undersöknina^ synes vida 



dnttiim. 



rc 



följa, att de äggläggande djurens os quadratuni 

 skulle vara delsamma som städet hos däggdjuren. 

 Man har annars trott sig veta att bäde foglar och 

 amfibier hade alla tre hörselbenen jemte os qva- 

 dratum, och att detta motsvarade en del af dägg- 

 djurens tinningben, nemligen os tympanieum eller 

 pars squamosa. (Jemf. Rathkes Entw. d. Nätter, 

 längre fram). Reichert de Embryonum arcubus 

 sic dictis branchialibus Berol. 1836, 4:o. — Miil- 

 lers Archiv 1837, CXXXXI. 

 Cranii Rathke bcskrifver bildningen af Cranii bot- 



Vertebrer.ten (Corpora spliccnoidalia och pars basilaris) samt 

 näsans ben, i Mullers Archiv 1838, p. 482 och 1839, 

 p. 227. Chorda dorsalis, eller det grundlag kring 

 hvilket verteber-kropparne bilda sig, slutar framåt 



