517 



7:o NERVSYSTEM och SINNESORGANER. — Nervsy- 

 Nervsystcmets inre struktur och nervtrådarnas för- *e'nkU 

 lopp har utgjort föremål för mänga utmärkta for- t»ådar. 

 skares undersökningar. Ehrenberg upptäckte*) 

 att hjernans hvita massa alldeles ej utgöres af punkt- 

 forniiga kulor, såsom man förut allmänt antog, utan 

 att den bestar af tcmligen fina rör, med flytande 

 oljelikt innehall, hvilka öfvergå i nerverna och 

 utgöra dessas primitivtrådar. Dessa rör äro, enligt 

 E, , i hjernan, till större delen till varikösa, eller 

 perlbandslika, så att man lätt kunde anse dem för 

 sammansatta af rundade leder. Svårigheten att fin- 

 na och undersöka dem ligger ej i deras finhet, 

 utan i deras mjukhet, ty i hjernan gå de sönder 

 vid den minsta sträckning. De äro der gröfre äa 

 andra elementardclar i kroppen, nemligen af^V — tu 

 millimeters diameter. (Hos en Kanin hade de 

 0,0099", hos Rudan 0,0053" enligt Treviranus). 

 Då denna oväntade upptäckt föranledde undersök- 

 ningar af, uästan alla Anatomer och Physiologer, 

 som dels bekräftade, dels bestridde densamma, 

 blcfvo med detsamma en förvånande mängd de- 

 taljer öfver nervsystemets byggnad upplyste. Tre- 

 viranus fann alt hjern rören ej i naturliga till- 

 ståndet voro varikösa, ulan blefvo det vid under- 

 sökningen, genom inflytandet af torkning, tryckning 

 och isytineriiet blötniiigen i vallen, samt alt då de 

 undersöktes i ägghvila, som ej utöfvar någon sär- 

 deles verkan på dem, bibeliålla de sig jemna och 

 cylindriska i iijcrnan liksom i nerverna. 



Tillvaron af ihåligheten i nervernas elementar- 

 Irådar bekräftas af Purkinje; Isis 1838, p. 581. 



Det har blifvit med full säkerhet utrcdt alt 

 dcssji rör, hvarken i hjernan eller i nerverna ana- 



») Berl. Abhaadl 1834, pnl.liccrado 1837. Jcmf. Fries ursb. 

 1834. 



