519 



i hjcrnaii med 2:nc närliggande, som derilVan utgå 

 åt kroppen. 1 detta seduare fall skulle man kun- 

 na tänka sig alla de enkla nervtrådarne i krop- 

 pen, eller i en betydlig del deraf såsom tillhopa 

 utgörande en enda tråd. Ca rus antager det först- 

 nämda och föreställer sig den i båda ändar slutna 

 slingan såsom en långsträckt ellips, i hvilkcn led- 

 ningen för nerv-verksamheten allenast fortplantas 

 åt ett håll, så att den ena tråden, eller hälften, ut- 

 gör en ledning från hjernan utåt kroppsdelen, 

 och den andra, derifrån tillbaka till hjernan. Den 

 sednare skulle efter denna mening, transportera 

 intrycken utifrån inåt, och utgöra hvad man kal- 

 lar känselnerver, de förra skulle endast leda dem 

 från hjernan utåt, och, då nerven slutade i en 

 muskel, vara nervens rörelsetråd. Detta samman- 

 hang hindrar ej att de båda sammanhörande trå- 

 darne kunde hafva olika form. 



E. Burdach, Beytrag zur microsc. Anatomie 

 der Nerven, Broch. 4:o KÖnigsb. 1837j Ann. Se. 

 Nat. 1838, vol. IX, p. 96 och p. 247. 



Pelticr har, i Ann. Se. Nat. XI, p. 313 ^"•^•'•f- 

 (1839) visat en betydlig olikhet i strukturen sel-uerv- 

 af känsel och rörelseträdarne. Dessa sednare, som "^" ^'^' 

 äro fortsättningar l\-iin ryggmärgens bakre rad af 

 nervrötter, gå ensamme. De hafva i nervstam- 

 marne omkring tstt •nillinieters diameter, men inuti 

 musklerna utgå de knippvis, och hafva blott ^ mil- 

 limeters tjocklek. De sluta med att förena sig med 

 muskcHibrcrna, i hvilka de tyckas ingå på olika 

 ställen af dessas liingd. Känseltrådarne, som börja 

 från de bakre nervrötterna, äro vida finare: i bör- 

 jan af :firu till Tflu mill. tjocklek, men i det organ 

 der de sluta hafva de blott mW — txVit mill. i dia- 

 meter. Dessa löpa ej skilda, utan korsa livarandra 

 till det tätaste nätverk under hela sitt lopj). 



