520 



Ytlerligare bekräftelser och tillägg vitl lärnn 

 om rörelse- och känsel-nervernas olika rötter fin- 

 nas af Magondie, Fror. N. Not. X. 22 j samt af 

 Blandin i Ann. Se. Nat. XI, 1839. 



Ofver nervsystemets förmåga att uppväcka 

 contractioner i musklerna framställer M. Hall en 

 egen theori, uti dess Meni. sur la moelle épiniére 

 et sur un syst. de ncrfs e\cito moteurs, Ann. Se. 

 Nat. 1837, vol. 7, p. 321. Hans "Systeme excifo- 

 moteur" bestar af trådar, som ej ligga särskilt, 

 men som hafva en egen del af ryggmärgen till sitt 

 centrum. De äro enligt II. ej desamma som de 

 förut kända rörelseträdarne, men ligga, liksom 

 känseltrådarne oftast inom samma neurilem med 

 dem. Förmågan att uppväcka rörelsen säges ej 

 lii>-wa närmast i hiernan, utan i den till rörelseträ- 

 darne hörande delen af ryggmärgen. Rörelse och 

 irritabilitet kunna finnas qvar hos djur, sedan hjer- 

 nan är borttagen, men försvinner i ögonblicket då 

 den mot en viss kroppsdel svarande delen af rygg- 

 märgen afskäres. T. ex. ögonlockets blinkning vid 

 yttre vidrörande beror ej af viljan, och kan märkas 

 sedan hjernan är uttagen. H. säger, att de nerver, 

 som han kallar excito-moteurs, förestå alla de omed- 

 vetna nutrilions-rörelserna i kroppen, hvilka, enl. 

 honom, ej bestämmas af gangliösa nerverna. Ner- 

 vus Pneumogastricus (vagns) anses vai'a den stora 

 '*N. excitomotrice" för inre delarne. N. "trifacial" 

 (facialis) är af samma natur, och spinal-nerverna 

 innehålla trådar hörande till detta system. (Jemf. 

 Sv. Läk. Sällsk. Å.rsb. 1838, p. 14)/ 

 Om iijer- A. May er. Prof. Bonn. Die Elementar-or- 



"""'"'"■■•ganisation des Seelen-Organs, Bonn. 1839, 78 sid. 

 4:o, afhandlar hjernan och indelas i en filosofisk 

 och en empirisk del. Förf. nekar tillvaron af de 

 rör som Eh renberg m. fl. funnit utgöra hjer- 



