521 



nans massa och pastär ännu, alt den är sammansatt 

 af märgblasor och fina kulor. (Se Isis 1839, p. 158). 



Rathke har upplyst beskaffenheten af glan- 

 dula pituiiaria. Den bildas tidigt hos foster, ge- 

 nom en instjelpning af huden, fr?in en punkt af 

 svalgets ofre del, i form af en blindsäck. Dennas 

 mynning, ät svalget, afsnöras och sammanväxer 

 inan benbildningen har börjat i cranii botten. I 

 utbildadt tillstånd är den, enligt Pi. en verklig 

 blodkörtcl (ganglion sanguinco-vasculosum). (Miil- * 

 lers Archiv 1838, p. 482 och tillägg 1839, p. 227). 

 Man erinras härvid om Ilathkes anmärkning öf- 

 ver fiskarnes simbläsa; se förut sid. 207. 



Bazin yttrar olika äsigter derom i en till 

 Fransyska Vetensk. Academien inlemnad skrift om 

 hufvudganglioii (Gl. pituiiaria). Se Fror. N. Not. 

 264, Dcc. 1839. 



Fischer framdrager ytterligare bevis att lilla 

 hjernans function är att förestå generationsverk- 

 samheten. Fror. N. Not. N:o 257, ur Amer. 

 Journ. 1839. 



Pil rk in ie om jranoliösa beståndsdelen af vissa 

 delar af hjcrnan. Isis 1838, p. 581. 



Ililton om fibrernas korsning vid öfvergån- 

 gcn mellan jMeduUa spinalis och oblongata, Royal 

 Proceed. 1838, p. 71. 



Fr. Arnold i, Annot. Anat. de velamentis 

 cfirebri et medullae spinalis j Program; Turici 1838, 

 25 sid, 4:o, 1 tab. 



Valentin förkastar den allmänt antagna lä- On 

 ran, att nulritions-rörelsen skulle bestämmas af ett " 



' Il *■ I* vt» f . 



särskilt, från Nervus syiiipalhicus utgående gang- 

 liösl nervsystem. Genom de talrika och grundliga 

 undersökningarnc af nervsystemet i scdnare tider, 

 har man lärt känna förbindclsetrådar mellan N. 

 syniputhicuä och alla hjcrn-nervcrna, h varigenom 



nerver. 



