T arme. 



525 



8.0 VÄRME-, LJUS- och ELECTRICITETS- 

 fenomen Iios djuren. 



Beccjiicrel orli Brcschet meddela sina ob- Djurs 

 servationer pä lemperatiiren al aniniaJa välnader 

 och fUiida, ocli jemföra den hos olika delar af 

 samma djur, samt hos s;mima del af olika indivi- 

 ducr. Medelst den elektro-magnetiska verkan pä 

 fina magnet-nälar, gjorda af stal och koppar, samt 

 införde i de arteriella och venösa stamniarnc, be- 

 stämmes arteriella blodet hos medelstora hundar 

 vara 1*^,01 C. varmare än det venösa. Ann. Se. 

 Nat. VII, p. 94 och IX, p. 271. 



Ofver Insekternas temperatur har Ne-wport 

 anställt undersökningar af värde. Han har funnit 

 att ej blott de arter som lefva i sällskap, utan alla 

 insekter, hafva en *i^e\\ värmegrad, som är olika 

 med den i det omgifvande medium, och till en del 

 liögre än dettasj vidare, att olika individer af sam- 

 ma art visa olikheter i detta afseende, och att sam- 

 ma individ, under olika utvecklingsgrad, har olika 

 temperatur, sä att larven alltid har mindre värme 

 än imago. Den högsta temperaturen finnes hos de 

 Hymenoptera, som lefva i sällskap (^Bi &c.). Hos 

 dessa har larven vanligen 2 ä 4, imago 3, 8 till 

 10 Fahrenli. grader högre värme än luften. Hos 

 Musca upjigär denna högre värme, hos larven till 

 I7, hos imago knappt öfver 2^^ Fahr. Pupan har 

 alltid lägre värniegrad än bädc larv och imago, eller 

 vanligen nära lika med luftens. Härigenom synes 

 temperaturen sta i ett direkt förhällande till rör- 

 ligheten och den deraf betingade större respiratio- 

 nen , hvilktt blir fullkondigcn tydligt deraf, att 

 h\arje individs värme ökes vid dess starkare rö- 

 relser. Under sömnen, som hos de flesta insekter 

 är långvarig, är temp. vida mindre an under de- 

 ras vakande tillstånd. Med ökad värme följer all- 



