71 
stedti är mycket kortare; den öfre analfe- 
nan är också hos Schypa mera utskuren än 
hos den andra arten; öfriga kännemärken 
att förtiga. Af den varietet, som Parras har 
uppgifvit under namn af Kostera, har Mi- 
NÉTRIEZ endast sett få exemplar, och upp- 
gifver, att de blott obetydligt skilja sig från 
4. Gildenstedtiii. — Af slägtet Salmo fö- 
rekomma följande arter: S. salar Lis. fån- 
gas vid Bakou i största mängd i Decemb. 
och Januari,' sedan i floderna i Februari 
der den stiger uppåt; upphinner en längd 
af 3 fot. S. Hucho? af denna art, om 
hvars benämning förf. är oviss, träffades en- 
dast 2:ne individer uti floden Lenkoran. 
S. alpinus Tis. (?) erythreus Pair. Zoogr. 
går af alla högst, och förekommer vid 8000 
fots höjd; aldrig nedom 2000 fot, der lik- 
väl endast om vintern. Dess vanligaste längd 
är en fot, någongång 12. Skall vara all- 
deles' lik med den "Pyreneiska. Af Cy- 
prinus upptecknas följande: C. barbus, går 
näst S. alpinus högst i floderna ända till 
6000 fots höjd; C. chalybatus Paur., tinca, 
gobio, Brama, under hvilken Parras's och 
GuLpenstEbTs arter Sapa och Cleveza en- 
dast äro varieteter; vidare C. Laskyr PALL., 
Lacustris Pau., erythrophtalmus Lis., leu- 
siscus, carpio, denna uppgår ända till 3 fots 
längd och utgör i det minsta en egen race 
om ej egen art, C. Dobula, orfus, Ruti- 
lus, cephalus , nasus, aspius, grislagine, 
alburnus, cultratus och Chalcoides, den- 
na sednare är af alla dem, som värderas 
mest. Af Gobius förekomma; macrocepha- 
lus Pau. och Batracocephalus PArr., ingen 
