56 



oföränderlig, och om thcrmometern då af- 

 brÖts i loppen j geck fryspunkten ner pu 

 sitt första ställe; men Pictet, som under- 

 sökt GouRDONS thcrmometrar flere är ef- 

 teråt, har funnit, att fryspunkten på dem 

 stigit ännu från o.3 till 0,9 af en grad. 

 Orsaken till detta phenomen ligger otvif- 

 velagtigt i glasets sammantryckning af at- 

 mosfärens pression, hvarvid det smånin- 

 gom synes gifva efter till en viss grad, 

 så att först sedan detta efteigifvande upp- 

 hört, h vilket synes ankomma på glasets 

 olika tjocklek, en oföränderlig gradering 

 lan göras. Jag har från denna sida un- 

 dersökt de therraometrar som tillhöra Aca- 

 demien,och dem jag sjelfäger, och funnit: 



a) En Academien tillhörig thermome- 

 ther af F. Cetti, gjord år 182;, der sca- 

 lan har, från 0° till 100°, o'«, 42 längd och 

 medaflång kula, hafva fryspunkten höjd o.i. 



b) E.n annan, gjord till en gammal 

 scala, och befunnen rigtig nyss åci\ var 

 gjord, höjd omkring o°.5 



c) En ther mometer med rund kula, 

 af Newman i London, förfärdigad 1812, 

 fullkomligt lufttom och graderad på en 

 längd af o«,385 från — 40° till + 360°, 

 således öfver qvicksilfrets kokpunkt, all- 

 deles oförändrad. 



d^ En annan rund, af Cary i London, 

 äfvenså oförändrad. 



e) En med aflång kula af Fraicot i 

 Paris, upphöjd o.5r 



Af dessa olika therniometrars beskaf- 

 fenhet har jag trott mig kunna sluta föl- 

 jande: Thermometrarne F) och e) äro båda 



