62 



Jag liar anfört de Laplaces framställ- 

 ning raed hans egna ord oafkortad. Då 

 vi ännu dela vara gissningar om värmets 

 natur, emellan dess kroppslighet och dess 

 icke kroppslighet, och då vår tids första 

 niathematici, bland hvilka jag tror alt in- 

 gen bestrider de Laplace första rummet, 

 bemöda sig att på ljusets alla phenomen 

 utföra oscillations-theorien, frapperar det 

 att i en physiskt chemisk framställning se 

 ljusets följeslagare, värmet af de Laplace 

 i theorien upptagen såsom en kropp. 

 Obestän- Despretz *) IiBF påfunnit ett sätt att 

 diga ga-yjjga obeständiga gazer vid olika pressio- 

 oiika ner och vid luftens vanliga temperatur, 

 täthet Ijvarifrån man sedan lätt beräknar deras 

 pVessio- vigt vid andra pressioner eller tempera- 

 öer. turer. Ett barometerrör, af tredubbel ca- 

 pacitet mot de vanliga, förses i öfre än- 

 dan med en vridhane, på hvilken man 

 lan skrufva en lufttom glasballon. I det- 

 ta rör, förvandJadt till en barometer in- 

 släpper man en flygtig vätska att uppgå i 

 gaz ofvanför qvicksilfret. Då den luftto- 

 raa glasballonen sättes i gemenskap med 

 barometern, fyller sig hallonen med den 

 obeständiga gasen. Man jemför qvicksilf- 

 rets högd i röret med qvicksilfrets högd 

 i en vanlig barometer, för alt få veta den 

 obeständiga gazens pression, och, för att 

 finna om den är i sitt maximum, det är 

 om rummet i hallonen håller så mycket 

 gaz det vid denna temperatur kan hålla, 



*) Annales de Chimie et de Physique &:o. T. 

 XXI p. i43. 



