95 



och mSnga förslag till economiskt bere- 

 dande deraf gifna. Följande föreskrift af 

 Cau-lot *^ synes vara den lättaste ocii 

 fördelagligaste: Man blandar 4 d. iod med 

 2 d. rostfri jernfilspan och 20 delar vat- 

 ten. Massan omskakas i en glaskolf tills den 

 blir färglös, hvilket snart inträffar, hvar- 

 efter den afliälles från det olösta jernet 

 och fälles sedan med kolsjradt kali, med 

 den försigtighet att icke ett öfverskott af 

 fällningsmedlet tillsättes; hvarefter vätskan 

 a [dunstas. 



Grouvelle *"'••) har sysselsatt sig med Basiska 

 basiska salpetersyrade salters analys, ^id^g^ade 

 de försök jag öfver salpetersyrans före- salter. 

 ningar med baser för flera år tillbaka an- 

 ställde; hade jag funnit, att basen i dessa 

 salter förökades efter midtiplerna 2.3 och 

 6, men alt icke 4 och 5 dervid förekom- 

 mo. Grouvei.i.e har funnit ett zinksalt 

 och ett jenisalt, som, efter hans beräk- 

 ning, pä en atom salpetersyra hälla 4 ^t» 

 basis; men han räknar efter andra vär- 

 den än jag; hans resultat svarar emot 8 

 atomer efter mitt beräkningssätt. Jag kan 

 ej bestrida verkligheten af så basiska före- 

 ningars tillvarelse, men hvarken har Grou- 

 \ei.le's melhod alt bereda dessa förenin- 

 gar eller alt analysera dem varit utförd 

 på ett sådant sätt, att försöken något be- 

 visa derom. lian har dessutom analyse- 

 rat några J>asiska salter af visnmtochqvick- 

 silfver, livilkas tillvarelse är sannolikare, 



*) Journal de pliarmacle Oct. !8o.3 p. /fo^- 

 ♦*) Ariualcs de Cliiiuic et de Pliysic^uc T. XIX 



