127 



Mn+f Aq. Dessa uppgifter !äro intressan- 

 t.T, men böra granskas innan de antagas 

 för verkliga. Hvad de anförde cliemiske 

 formlerne beträffar, så, i fall åtminstone 

 den ena af dem icke är tryckfel, förvilla 

 de mer än upplysa, då deremot formelns 

 andamål skulle vara att göra sammansätt- 

 ningen i ett ögonkast åskådlig ■^_). De 



**) Nyttan af chemiska formler har nyligen af En- 

 gelska författare blifvit bestridd. Buakde yt- 

 trar deiom (Journal of Sciences, Litterature 

 &Ci B. XIII p. 322) "att de äro beräknade 

 snarare att missleda och mystifiera, än att 

 gifva klarhet; att de lätt i skrift och tryck 

 kunna blifva origtiga, att de icke kunna för- 

 stas, utan att i tankan läsas till sin fulla 

 längd; att de icke förhälla sig såsom de al- 

 gebraiska formlerna, der addition, subtra- 

 cfion o. s. v. ömsom utmärkas, hvilket svårli- 

 gen kan uttryckas med ord , då deremot 

 vanliga talesätt äro fullkomligt tillräckli- 

 ga för hvarje tillfälle, der dessa symboler 

 skulle kunna nyttjas; att det i dem ligger 

 en obehaglig matheraatisk parad; och att, ge- 

 nom dessa -f- tecken, dessa exponenter och 

 cocfllcienter, man lätt skulle tro sig öpp- 

 na en bok i algebra" ra, m. Delta ämne kan 

 utan tvifvel ses från flpra sidor. Formleines 

 bruk har alltid något molbjudande för den 

 som ej vant sig dervid, men, detta är så lätt 

 cifvervunnet.. Jag, instämmer med Brände deri 

 att ingen ting kan tänkas, i en formel, som 

 ej kan uttryckas med oid, och att, då or- 

 den uttrycka det lika lätt, som formeln, bru- 

 ket af de sednare vore en dårskap. Men 'Jll- 

 fällen gifvas der detta icke är händelsen, 

 ocL der formeln i ett ögonkast säger, hvad 

 som behöfde flera rader för att uttryckas med 

 ord , samt hvarvid uttrycket af formeln sfär 

 klarare ocU lättare Nattligt för läsaren, än 



