i5a 



iordformig talkjord och smfl kristaller. 

 JDessa har Nuttall ej undersökt, men del 

 förtjenar undersökas om icke dessa äro, den 



ena Magnesia alba (3 Mg C* + Mg Aq^^oclx 

 den andra vattenhaltig neutral kolsyrad 



talkjord (Mg C* + 6A<j.> c) Marmalit.Qik 

 kallat af ixoc^jxut^co, jag skiner, för dess star- 

 ka perle-artade glans) har en tunnbladig 

 textur, och genomgångar efter sidorna af 

 en sned och hoptrj'ckt fyrsidig prisma. 

 Den har en blekgrön eller grågrön metal- 

 lisk glans, skares lätt med knifven, är 

 ©genomskinlig och spröd e. v. :j.47« Iklä- 

 der ut sig litet för blåsröret och smälter 

 icke. Han fann den bestå af talkjord 46.0, 

 kiseljord 36.o, kalk 2.0, vatten i5.o,sarat 

 )ernoxidul och kanske chromoxid o.5. Den- 

 na sammansättning ger formeln MS-vJlq* 

 Berthier har på samma sätt qnder- 

 sökt åtskilliga föreningar från serpentin- 

 formationen vid Caslellamonle och Baldis- 

 sero i Italien, och har funnit der bland- 

 ningar af kolsj^rad talkjord, med vatleu- 

 lialtiga talkjords-silicater och med blott 

 kiseljord *). Så har han t. ex. fått föl- 

 jande resultat: 



Talkjord aS.S — ^^.o — 35.o — 23. o 



Kolsyra io.5 — 4'-ö — 27*4 — ^^-^ 



Kiseljord 43«5 — 9.4 ■ — ^^'^ — ^^-^ 



Vatten la.o — 4-8 — ^'^ — ^-^ 



Kal k jord — — — — — — 14.0 



Sand - — 8.5 



•) Neues Journal fUr Chemie und Plijsik , N, K 

 Sj i, 352. 



