i64 



/TeJseJit, Ul6a.po« ÄlJre 



pl»yllit. anaJ^scn. 



KiseljorJ . , 52.38 — ■ 52.i3 — 5290 



Kalk .... 34-98 ->* 24.71 — 25.31 



Kall .... 5.87 — 5.27 — 5.27 



Flusspalssjra « ' 0.64 — Ö.S2 — 0.00 



Vatten , . . 16.20 — i6.?o — 16.20 



^ 199-47 99'^^ 99-'^^ 

 Att här LestSmina med livilken Lasis 

 flusspatssyian är förenad, år icke möjligt. 

 Af försök öfver flusspatssyrans förliållande 

 till silicater, sjaies llusspatssyran kunna 

 i fullt mättade silicater inc;a , ulan att rub- 

 La eller ändra det relativa förhållandet 

 emellan Lasis- och kiseljord. Men om i 

 detta fall denna ringa halt af flusspatssyra 

 i apopbylliten är en tillfällig inblandning, 

 h vårföre träffas den på Ferrö, vid TJtön, 

 vid Fassa, på ställen så långt åtskiljda och 

 i så olika terreiner? Apophjllilens formel 

 lider af denna ringa flusspatssyrebalt in- 

 gen väsendtlig förändring. För öfrigt bar 

 denna analys icke rättfärdigat Brewsteus 

 tanka om betydelsen af de optiska pheno- 

 menen bos Ferrö-apopbylliten. Det är 

 utan all fråga, att de pbenom.en af strål- 

 brytning och polarisation, som frambrin- 

 gas af crystalliserade genomskinliga krop- 

 par äro af ett ganska utmärkt värde för- 

 den Vetenskapliga mineralogien. Men dessa 

 pbenomen sjaias mig kunna bärröra a) af 

 olika crystallbyggnad, efter som crystal- 

 len hörer till det ena eller det andra sy- 

 stemet af de optiska 3 bufvudformerna. 

 -/>) Hos samma crystall, efter de olika iso- 

 nxorpha baser, hvaraf dei) kan utgöras och 



