I 183 



delin Jel Hirgfinde .'imnet oföräiulradt. Mat- 

 tas vätskiiii nittl eii syra, kan don åler 

 decoloreias med kol såsoru förut. Dä det 

 liäraf Coljer, alt kolen verka genom en che- 

 misk IVändskap, så liade det visserligen 

 hört till detta ämnes fullständiga utredan- 

 de, att genom försök Iiafva utrönt hvilka 

 de ämnen äro som pä detta sätt kunna 

 ur sina upplösningar af kol fällas, för att 

 derigenora ^öra kolens användande till 

 techniska hehof så mycket större och sä- 

 krare; men detta har icke Llifvit ett ämne 

 för någonderas undersökning. ^) För alt 

 utöfva denna verkan måste kolet vara i 

 den högsta grad af fin fördelning, åstad- 

 kommen af chemiska verkningar. Det 

 hårda, täta, glänsande kolet, det må 

 erhållas af djur eller vextämnen, är all- 

 deles overksamt, älven i den högsta grad 

 af mekanisk fördelning. Derföre kan icke 

 kol, som redan en gång åstadkommit deco- 

 ]oralion, genom ny bränning återfår sin 

 förra förmåga; ly det ämne som förenat 

 sig med kolet förvandlas genom bränning 

 i ett sådant hårdt eller glänsande kol. c) De 

 främmande ämnen som kolen kunna inne- 

 hålla, t. ex. phosphorsyrad kalk i brända 

 hen , äro i och för sig sjelfve alldeles overk- 

 samma till decoloralion , och om de ut- 

 öfva någon verkan, så är den tillfällig, be- 

 Toende af vätskans natur, t. ex. om den 

 är sur. Att med en syra utdraga ben- 

 jorden ur benkolet förminskar likväl myc- 

 ket det afskiljtla renare kolels decolore- 

 rande kraft, d) Man kan återgifva åt ko- 

 let sin decolorerande förmåga om man 

 derur med cheraiska reagenlia utdrager 



