i83 



det ämne det fiillt på sig , och i några fall, 

 t. ex, vid sockerrafHnering, om kolet blan- 

 das med jäst och vatten och får jäsa , hvar- 

 vid alkohol bildas af sockret, och det fäll- 

 da färgämnet kan sedan utdragas med al- 

 kali, e) Man kan af ett vegetabiliskt ämne 

 få ett kol, som närmar sig det animali- 

 ska i decolorerande kraft, om detta ämne 

 innan bränningen fint fördelas och blan- 

 das med h vitbrända ben, pulvriserad pim- 

 sten, qvarts eller krita o. s. v. Det har 

 till och med lyckats att artificielt bereda 

 ett kol af 100 d. lera, som blandas väl med 

 vallen till en välling, hvari sedan inar- 

 betas 20 delar tjära och 5o d. Hnt pul- 

 vricerade stenkol, hvarefter massan torr- 

 kas och kolas i cylinder, och dessa kol 

 öfverträfFa i verksamhet vida de bästa väl 

 ulbrända trädkol. f) Man kan af mju- 

 ka animaliska ämnen erhålla: förträfiliga 

 kol efter samma regel ; men alla äm- 

 nen med hvilka djuriska substancer kun- 

 na blandas till erhållande af ett förträff- 

 ligt kol, öfverträffas af eldfast alkali» 

 emedan detta i bränning utdrager qväf- 

 vet i form af cyanogen, h varvid det 

 återstående kolet undergår en desintegra- 

 tion, som betydligt ökar dess verksara- 

 het, och emedan föreningen med alkalit 

 sedan kan med vatten utlakas. Sussr 

 har med försök visatalt ju mindre qväfve, 

 som återstod i kolet, efter blodlulens utlak- 

 ning, ju större decoloralions-förmåga har 

 det. — Detta ämne är af mycken vigt äfven 

 för oss. Detta reningssätt bör kunna infö- 

 ras i våra socker-raflinerier , vid salpeterns 

 beredning, der en oren moder lut ofta 



